prop · GI03131 · 1995-01-01 00:00:00 — När regeringen (mot bakgrund av FN:s generalförsamlings beslut att rest- inte skulle få överta plats i världsorganisationen) införde viseringstvång för medborgare från upphörde i praktiken inströmningen av asylsökande från Kosovo. som beslutet om visumtvång för medborgare från togs, infördes viseringsfrihet för medborgare från . och kom närmare 40 000 asylsökande från Bosnien- . beslutade regeringen i ett av överlämnat ärende att bevilja en bosnisk familj permanent uppehållstillstånd av humanitära skäl. Beroende på kriget i hade avvaktat med beslut i dessa ärenden. Regeringens beslut var vägledande för praxis och innebar att de flesta asylsökande bosnier som fanns i efter individuell prövning kunde räkna med att få permanent uppehålls- tillstånd i vårt land. är utan tvekan det land utanför närområdet som relativt sin befolk- ningsstorlek fått ta emot flest flyktingar från . Många av de senast anlända flyktingarna kom inte direkt från Bosnien utan flertalet kom från flyktingförläggningar i . De hade således redan skydd och humanitär hjälp från FN och frivilligorganisationer. Kommersiella bussbolag erbjöd mot betalning transport till . Bl.a. mot den bakgrunden beslutade regeringen att införa visering för medborgare från . meddelade regeringen att man hade för avsikt att lägga förslag om en väsentligt ökad flyktingkvot. Efter beslutet om visering sjönk antalet asylsökande i dramatiskt jämfört . Den genomsnittliga månadssiffran låg nu på knappt 1 500 jämfört med nästan 7000 budgetåret innan. Den största enskilda medborgarskapsgruppen som kom var drygt 5 000 personer med kroatiska pass. Den kom och . Nästan alla var också medborgare i Bosnien-Hercegovia. Eftersom de redan hade skydd i avvisades många dit och inströmningen upphörde. Under /94 kom asylsökande förutom från f.d. framförallt från , , och . I tabellen nedan redovisas de största nationalitetsgrupperna som sökt asyl i och som fått uppehållstillstånd som flyktingar eller därmed jämställda. Uppehållstillstånden omfattar även flyktingar som överförts till genom flyktingkvoten. Nationalitet /93 /94 Asylan- Uppehålls- Asylan- Uppehålls- sökningar tillstånd sökningar tillstånd 44 766 572 2 592 6 361 Bosnien-H. 33 104 724 2 990 44 926 198 0 5 203 644 148 112 455 138 3 655 3 354 1 564 2 487 641 1 079 288 699 854 196 342 160 496 122 274 32 371 92 246 177 2 367 751 549 2 132 Statslösa/ okänt mbskap 498 364 207 228 93 8 371 2 416 175 181 215 684 64 227 49 Övriga 4 956 1 709 2 310 1 378 Totalt 80 223 9 446 17 799 59 628 Det minskande antalet asylsökande gjorde att och verksamhet under /94 kunde till stor del inriktas på att beta av de negativa balanser som den tidigare kraftiga inströmningen förorsakat. Under budgetåret inkom 17 800 ansökningar om uppehållstillstånd till och fattade man beslut rörande drygt 75 000 personer. Av dessa fick avslag, av ärendena avskrevs och fick tillstånd att stanna. Av de positiva besluten avsåg personer från . Dessa positiva beslut fattades med utgångspunkt i det beslut regeringen fattat vad gäller en asylansökan från en barnfamilj från . Vid budgetårets slut hade ca 9 500 ärenden kvar att fatta beslut i, vilket kan jämföras med motsvarande antal vid utgången av föregående budgetår (66 400). hade under /94 inkommit 30 900 ärenden, en ökning från föregående budgetår med 4 500. Under budgetåret fattade man beslut i 32 000 fall. Av dessa var avslag, bifall och skrevs av. Vid slutet av budgetåret hade Nämnden 17 500 öppna ärenden. Av de öppna ärendena avsåg personer från f.d. , de flesta från Kosovo. Under /94 beviljades sammanlagt 59 628 personer uppe- hållstillstånd. En ökning jämfört med föregående budgetår med drygt 50 000 personer. Kvantitativt är det framförallt antalet uppehållstillstånd grundade på humanitära skäl som har ökat. Återigen är det framförallt personer från som återfinns här. Regeringens beslut att låta barnfamiljer som ansökt om uppehållstillstånd före få stanna fick till följd att 5 230 personer fick uppehållstillstånd på denna grund. Relativt sett har konventionsflyktingar inklusive uttagna under flyktingkvoten tredubblats. Uppehållstillstånden fördelar sig enligt följande: Skäl Bå 1992/93 Bå 1993/94 Konventionsflyktingar - Flyktingkvoten * 2 342 6 370 - Övriga 364 1 423 Krigsvägrare 3 0 De facto-flyktingar 2 890 3 910 Humanitära skäl** 3 847 47 925 Totalt 9 446 59 628 * Ingen statistik är tillgänglig över hur stor andel av kvotflyktingarna som inte får flyktingstatus enligt utan accepteras av andra skäl. ** I siffran för bå 1993/94 ingår också de familjer som fick stanna enligt regeringsbeslut . Antalet personer var 5 230. Utöver dem som beviljas uppehållstillstånd enligt de skäl som redogjorts för ovan tillkommer anhöriga till flyktingar och därmed jämställda personer, vilka inrest tillsammans med eller i nära anslutning till dessa och som omfattas av samma särskilda mottagande som flyktingar. Villkoret för att omfattas av det kommunala flyktingmottagandet är att de anhöriga skall ha sökt uppehållstillstånd från det att den man har anknytning till tagits emot i en kommun. Antalet sådana anhöriga som fick uppehållstillstånd /94 uppgick till 11 124 personer. Med anhöriginvandring avses här bl.a. make/maka, samboende och barn till en svensk medborgare eller en utlänning med gällande uppehållstillstånd och som bor i . Tillstånd kan också i vissa fall ges andra nära anhöriga till i bosatt person (som regel ensamstående förälder och i vissa fall föräldrapar). Under /94 fick 23 424 personer uppehållstillstånd på dessa grunder, varav alltså 11 124 personer omfattades av det kommunala flyktimgmottagandet. Den utomnordiska invandringen till under budgetåren 1992/93 och 1993/94 (vuxna och barn) framgår av följande tabell, som även redovisar grunderna för uppehållstillstånden. Skäl Bå 1992/93 Bå 1993/94 Flyktingar m.fl. 9 446 59 628 Nära anhöriga 19 468 23 424 (anknytningar) Varav - anknytning till flykting (7 512) (11 124) - övriga anknytningar(11 956) (12 300) Arbetsmarknadsskäl 189 148 Adoptivbarn 890 827 Totalt 29 993 84 027 Överföring av flyktingar (flyktingkvoten) och anhöriga till dessa har genom organiserad överföring tagit emot flyktingar inom ramen för en särskild flyktingkvot. Kvoten används för överföring, huvudsakligen i samverkan med UNHCR, av flyktingar eller andra personer som befinner sig i en särskilt utsatt situation. Kvoten är inte begränsad till att användas för flyktingar i ordets formella bemärkelse. Den kan också användas för personer som är förföljda och befinner sig i fara men ännu inte kunnat lämna sitt land. Riktlinjer för kvotens användning ges budgetårsvis av regeringen efter beslut av . Det är som har ansvaret för uttagning och överföring av flyktingar till . Transporten köper genom (). Uttagningarna sker i nära samverkan med UNHCR och det är främst utifrån UNHCR:s bedömning som planerar sina uttagningar. I policyfrågor samråder de nordiska regeringarna regelmässigt inom ramen för den nordiska samrådsgruppen för flyktingfrågor (NSHF). För /94 beslutade om en mer flexibel användning av de resurser som fanns till förfogande för överföring och mottagande av flyktingar. Mot bakgrund av situationen i f.d. beslutade emellertid regeringen, efter yttrande av UNHCR, att hela utrymmet skulle användas till överföring av flyktingar och andra i behov av skydd från f.d. . beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 1993/94:51, bet. 1993/94:SfU6, rskr. 1993/94:76) att föra över upp till 6 000 skyddsbehövande utöver ovanstående kvot. Av den totala kvoten om 7 800 personer för /94 avsattes 6 700 platser till flyktingar och andra personer i behov av skydd från f.d. och 1 100 personer från övriga världen. Inom kvoten som avsattes för personer från f.d. rymdes också personer som inte enligt rådande praxis vid tillämpningen av utlänningslagen (1989:529) kunde komma i fråga för anhöriginvandring. T.ex. barn , syskon och föräldrar samt deras familjer och övriga släktingar. Inom samma kvot ingick även personer vilka var föremål för medicinsk evakuering och som initierades av bl.a. . Under /94 togs slutligen 7 340 personer ut inom kvoten, varav 6 468 från f.d. . Ett mindre antal personer med funktions- nedsättningar har också tagits ut inom kvoten. Antalet faktiskt överförda flyktingar varierar , eftersom uttagningsbeslut inte alltid kan följas av utresetillstånd från det land där vederbörande vistas. Bl.a. på grund av svårigheter att ordna resor till från f.d. har endast 2 024 personer överförts till under /94. För /95 beslutade , i enlighet med regeringens förslag, om överföring och mottagande av ca 1 800 kvotflyktingar. Flyktingkvotens sammansättning under /94 622 208 9 8 5 5 Summa 857 8 3 3 Summa 14 Anhöriga, dvs. maka/make och ogifta barn , räknas in i flyktingkvoten om de kommer i nära anslutning till den överförda flyktingen. För anhöriga som inte kommer hit i nära anslutning kan ge ett behovsprövat bidrag om det rör sig om familjer till konventionsflyktingar. Detta sker med stöd av förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till . De anhöriga som här omfattas är maka/make och ogifta barn . Bidrag får även lämnas för andra anhöriga om synnerliga skäl föreligger. När beslut om bidrag fattats ordnas resorna hit på samma sätt som för kvotflyktingar, dvs. genom IOM eller svensk utlandsmyndighet. I princip beviljas permanent uppehålls- och arbetstillstånd för bosättning av rena arbetsmarknadsskäl endast om arbetskraftsbehovet inte kan tillgodoses inom . /94 beviljades 148 sådana tillstånd (föregående budgetår 189). Det kan gälla t.ex. nyckelfunktioner inom näringslivet. Även fria yrkesutövare och egna företagare kan få bosätta sig här om de uppfyller vissa krav. Dessutom beviljas tillfälliga arbetstillstånd för exempelvis montörer, vika- rierande läkare, artister och idrottsmän. Tillstånd beviljas vanligen av i samråd med Arbetsmarknads- verket och efter att arbetsmarknadens parter hörts. Delegering till svenska utlandsmyndigheter förekommer i vissa fall. Arbetstillstånd för feriearbetande ungdomar samt andra former för kortvariga arbeten ingår numera i tillståndstypen säsongsarbetstillstånd som är mer generell. Länsarbetsnämnderna har att besluta om dessa tillstånd. har 3 374 säsongsarbetare fått tillfälliga tillstånd, de flesta (3 321) inom trädgårdsnäringen. Antalet utlänningar som under /94 har haft ett tillfälligt arbete i var 9 800 personer, därav 8 932 artister och musiker. Avtalet mellan EFTA-länderna och EG om ett europeiskt ekonomiskt sam- arbetsområde (EES) trädde i kraft . Detta avtal innebar att medborgare från de andra EES-länderna fick tillträde till den svenska arbets- marknaden utan arbetstillstånd. Svenska medborgare fick på samma sätt tillträde till de andra EES-ländernas arbetsmarknad. _har 3 752 sådana tillstånd givits. I denna siffra ingår inte bara personer som önskar bosätta sig här utan också sådana som skall vistas och arbeta här . beslutades genom folkomröstning att kommer att bli medlem av EU . Det innebär att länderna inom EU har tillgång till varandras arbetsmarknader. Den övriga invandringen består huvudsakligen av adoptivbarn, av personer som varit bosatta här och som återvänder till samt av personer som har svenskt påbrå. Vid prövning av ärenden för den som varit bosatt här tidigare tas bl.a. hänsyn till den tidigare vistelsetiden i resp. utomlands. Svenskfödda som senare förlorat sitt svenska medborgarskap samt deras barn beviljas regelmässigt tillstånd. Antalet adoptivbarn som har beviljat uppehållstillstånd för /934 var 827 (föregående budgetår 890). Bland alla grupper av invandrare finns det alltid ett antal som efter lämnar vårt land. De flesta av dem flyttar , till största delen tillbaka till hemlandet. När den tidigare dominerande arbetskraftsinvandringen nu har ersatts av en invandring som i större utsträckning grundas på invandrarens skyddsbehov kan återvandringen delvis komma att få nya mönster. Å ena sidan kan viljan att återvända vara stark när de förhållanden man flytt från är förbättrade, å andra sidan kan det ta innan så blir fallet. Det brukar framhållas att drömmen om återvandring alltid finns hos en flykting och att denna dröm i många fall kan fungera som ett hinder för en framgångsrik integrering i exillandet. Insikten om denna risk finns nu allmänt, inte minst hos invandrares och flyktingars egna organisationer, som också aktivt har engagerat sig för att föra ut denna kunskap till sina medlemmar. Regeringen stödjer återvandring genom ekonomiska bidrag, men även till viss del genom sin integrationspolitik. Erfarenheten visar att den som utnyttjar de möjligheter till integration som ges i exillandet därmed också ger sig själv goda förutsättningar att lyckas med en eventuell återflyttning. har möjlighet att under vissa förutsättningar bevilja bidrag till flyktingars resa från för bosättning i annat land, s.k. återrese- bidrag (SFS 1984:890). Bidrag kan utgå med ett belopp motsvarande kostnaden för resan samt ett mindre kontantbelopp. Trots att i vart fall de politiska förutsättningarna har förändrats i många av de länder varifrån flyktingar kommit till , har ett relativt begränsat antal personer utnyttjat möjligheten att återvandra med återresebidrag. Under /94 beviljades 376 personer återresebidrag av In- vandrarverket, vilket är något färre än föregående budgetår. har antalet personer som fått återresebidrag varit flera än . Ökningen beror framförallt på att allt fler har återvandrat till . All erfarenhet visar att återvandringen måste förberedas noga för att lyckas. Under innevarande budgetår har stött enskilda organisationer samt flyktingars och invandrares egna organisationer för olika återvandringsprojekt. Sociala Missionen är den organisation som fått störst stöd. De har framförallt arbetat med förberedelsearbete i för åter- vändande chilenare. Frågor om återvändande har blivit allt mer uppmärksammade. Den parlamentariska kommitté som skulle ge en översyn av invandrar- samt invandrings- och flyktingspolitiken (dir 1993:01), hade bl.a. som uppgift att lägga ett förslag om en aktiv politik för frivillig återvandring. Denna uppgift har flyttats över till kommittén som skall göra en översyn av invandrings- och flyktingpolitiken (dir. 1994:129). Inom pågår ett arbete med frågan om bosnierna och deras möjligheter att kunna återvända hem igen. har även möjlighet att ge bidrag till vissa asylsökande som frivilligt återvänder till sina hemländer. Föregående budgetår hade de som fått detta stöd ökat kraftigt och uppgick till ca 6 800 personer. De personer som återvänder med hjälp av det här bidraget speglar hela gruppen asylsökare, dvs. personer från f.d. dominerar stort. /94 har antalet åter minskat, liksom antalet som sökt asyl, och uppskattas vara drygt 2 000 personer. IV Mottagande av asylsökande och flyktingar m.m. 1. Mottagandet av asylsökande asylansökan prövas Under /94 sökte, som tidigare redovisats, totalt 17 799 personer asyl i , en minskning med knappt 20 000 jämfört med föregående budgetår. Antalet personer som söker asyl i har varierat kraftigt beroende på händelser i världen. Det har fört med sig att behovet av förläggningsplatser kraftigt varierat från tid till annan. Under /94 har antalet inskrivna på minskat och antalet förläggningsplatser har minskat från 74 000 till 35 000 platser. Detta har fört med sig att av förläggningarna har avvecklats. Behovet av förläggningsplatser fortsätter att minska till följd av den låga inströmningen av asylsökande men också på grund av regeringens beslut som innebär att familjer som sökt asyl i före och som då hade barn som var i princip får stanna. Mottagandet av asylsökande har varit föremål för en övergripande översyn och ett reformerat mottagande trädde i kraft . ordning för mottagandet av asylsökande innebar att så gott som alla asylsökande först togs emot på en utredningssluss där asylutredningen genomfördes. Därefter vistades de asylsökande som inte hade nära släktingar i landet som regel på en förläggning som deras ansökan om asyl prövades. På förläggningar bor de asylsökande vanligen i möblerade lägenheter och har eget hushåll. Familjer bor i regel tillsammans familjevis medan ensamstående placeras flera tillsammans i en lägenhet. Normalt bor minst två personer i varje rum, inklusive vardagsrum. Enligt en proposition Mottagande av asylsökande m.m. (prop.1993/94:94, bet.1993/94:SfU11, rskr.1993/94:188) som tog beslut om gäller fr.o.m. bl.a. ett antal regeländringar och andra åtgärder som skall göra mottagandet av asylsökande och flyktingar mer flexibelt och mindre kostnadskrävande. skall, liksom tidigare, vara huvudman för mottagandet av asylsökande och se till att det finns tillräckligt med förläggningar. Invandrar- verket skall aktivt arbeta för att driften av förläggningarna läggs ut på entre- prenad. På så sätt ges bl.a. ideella organisationer möjlighet att spela en roll i mottagandet. Asylsökande som inte själva ordnar bostad har rätt till logi på en förlägg- ning. Om den asylsökande saknar inkomst eller andra tillgångar är bostaden kostnadsfri och en dagersättning lämnas för att täcka behovet av mat, kläder och annat nödvändigt. När inkvarteringen sker under former som inte medger att man kan laga sin egen mat ingår mat i login. Dagersättningen blir då lägre. Enligt den nya ordningen som regleras i lagen om mottagande av asylsökande m.fl. (SFS1994:137) skall en asylsökande ha rätt till dagersättning (ges en ensamstående med eget hushåll per dag i dagersättning) oberoende av om de bor på en förläggning eller om de själva ordnar bostad i en kommun. Alla asylsökande skall dock av administrativa skäl vara registrerade vid en förläggning. De asylsökande som ordnar sitt egen boende, t.ex. hos släkt eller vänner, får en bostadsersättning. För ensamstående är ersättningen och till en familj , oavsett antalet familjemedlemmar. Om en asylsökande som bott på egen hand i en kommun inte har möjlighet att fortsätta göra det har skyldighet att erbjuda plats på en förläggning. Den som omfattas av lagen om mottagande av asylsökande m.fl. har fr.o.m. inte rätt till förmåner av motsvarande karaktär enligt socialtjänstlagen. har i sitt betänkande Mottagande av asylsökande m.m. (1993/94:SfU11) angett att det är viktigt att regeringen noga följer utvecklingen och de effekter det egna boendet får i olika avseenden, inte minst vad gäller handläggningstider. Utskottet har vidare angett att regeringen bör föreslå åtgärder, om ett utökat boende visar sig få negativa konsekvenser. Regeringen har mot den bakgrunden givit i uppdrag att redovisa omfattningen av och de effekter som det egna boendet får i olika avseenden samt vid behov lämna förslag till åtgärder för att motverka eventuella negativa konsekvenser. Uppdraget har delredovisats och slutlig redovisning skall lämnas . Under vistelsen på en förläggning erbjuds vuxna asylsökande svenskundervisning och annan organiserad verksamhet. Barn i skolåldern går i skolan. Asylsökande ungdomar kan få undervisning i gymnasieskolan. Fr.o.m. har skyldighet att erbjuda organiserad verksamhet för asylsökande. Utgångspunkten är att alla asylsökande skall delta i verksamheten. För den som utan giltigt skäl vägrar delta eller som genom att hålla sig undan försvårar utredningen kan dagersättningen kraftigt sänkas. För en ensamstående asylsökande med egen mathållning som utan giltigt skäl vägrar att delta i verksamheten har dagersättningen satts ner från per dag till per dag. Om en asylsökande även efter det att nedsättning av dagersättningen har skett, utan giltigt skäl vägrar att delta i organiserad verksamhet eller försvårar utredningen genom att hålla sig undan, kan bostadsersättning och även dag- ersättning sättas ned under förutsättning att den asylsökande erbjuds plats på en förläggning. Om fri kost ingår i den erbjudna inkvarteringen betalas ingen ersättning ut. Den som håller sig undan så att ett beslut om avvisning eller utvisning inte kan verkställas har inte rätt till bistånd från . infördes även ett antal regelförändringar som gäller asyl- sökandes rätt till sjukvård m.m. Vuxna asylsökande har liksom tidigare rätt till akut sjuk- och tandvård samt sådan vård som inte kan anstå. När det gäller asylsökande barn har omfattningen av den vård som barnen har rätt till utvidgats. Enligt de nya reglerna skall barn till asylsökande i princip ha samma tillgång till hälso-, sjuk- och tandvård i samma utsträckning som barn som stadigvarande bor i . Statlig ersättning lämnas för den här nämnda vården. För andra utlänningar än asylsökande som sökt uppehållstillstånd i och har rätt att vistas här som ansökan prövas lämnas, till skillnad mot tidigare, ingen statlig ersättning fr.o.m. En annan förändring är att asylsökande som tidigare haft kostnadsfri vård numera skall betala en egenavgift på för läkarvård och receptförskriven medicin samt för annan sjukvårdande behandling. Om en asylsökande inom loppet av en sexmånadersperiod betalar mer än för läkarvård, sjukvårdande behandling eller receptförskriven medicin får betala ett särskilt bidrag för de kostnader som överstiger . Ansvaret för att ge de asylsökande sjukvård skall överföras till landstingen. har under /94 ytterligare lyckats pressa kostnaderna för förläggningsverksamheten på grund av ett minskat behov av förläggningsplatser och minskade flyktingdygnskostnader. Jämfört med budgetåret innan sänktes den genomsnittliga kostnaden per flyktingdygn från till . Kostnaden för förläggningsverksamheten var under /94 ca . För det förlängda /96 har ca anslagits till förläggningsverksamheten. 1994/95:131 2. Det kommunala flyktingmottagandet Omfattning Det nuvarande systemet för flyktingmottagandet infördes . Det innebär att skall träffa överenskommelser med kommunerna om att de skall ta emot flyktingar och vissa andra utlänningar. I tabellen ges en statistisk överblick över det kommunala mottagandet . År Avtalade Faktiskt Antal kommunplatser mottagna kommuner 1989 18 297 21 173 276 1990 22 808 22 237 278 1991 22 077 18 961 277 1992 21 817 18 472 271 1993 21 400 25 300 271 1994-06 49 900 35 821(tom 271 06) Kommunernas flyktingmottagande omfattar, förutom personer som beviljats asyl, också personer som fått stanna av humanitära skäl och även vissa anhöriga till flyktingar. Flyktingmottagandet bygger på att ett flertal av kommuner medverkar. Under /94 medverkade sammanlagt 271 kommuner i flyktingmot- tagandet. Med anledning av den stora flyktinginvandringen har dock bl.a. storstadskommunerna fått en väsentligt större inflyttning av flyktingar än vad kommunerna räknat med. Det stora flyktingmottagandet har lett till en del problem för dessa kommuner när det gäller planeringen av mottagande och introduktionen av flyktingar i kommunen. Det totala antalet mottagna personer i kommunerna under uppgick till ca 25 300 personer. Härav har ca 16 300 tagits emot från förläggning. Ca 2 300 var kvotflyktingar där de flesta kom direkt till kommunen. Ca 6 700 var anknytningar till flyktingar och andra personer som inte vistades på förläggning när de beviljades tillstånd. Totalt fanns överenskommelser med kommunerna om att ta emot ca 21 400 flyktingar. Regeringens principbeslut som innebar att flertalet asylsökande från fick tillstånd för bosättning i och den förordning (1994:189) som regeringen fattade beslut om och som innebär att barnfamiljer som sökt asyl före skall få stanna i om inte särskilda skäl talar emot det, har ställt stora krav på kommu- nerna att ta emot flyktingar i avsevärt större omfattning . Under /95 beräknas kommunerna ta emot ca 42 000 personer. I detta platsbehov ingår även kommunplatser för kvotflyktingar och anhöriga till flyktingar. Kommunernas introduktionsprogram I propositionen Samordnat flyktingmottagande och nytt system för ersättning till kommunerna m.m. (1989/90:105) redovisades ett program för att underlätta för flyktingar att snabbare få en förankring i svenskt arbets- och samhällsliv. infördes ett nytt system för statlig ersättning för flyktingmottagandet.