prop · GI03177 · 1995-01-01 00:00:00 — I fråga om det tjänstebaserade resandet torde den svenska turistnäringen ha goda förutsättningar att utveckla bl.a. konferensverksamhet och evenemang samt därtill hörande aktiviteter. Då det främst är storstadsregionerna som kan erbjuda kapacitet för denna typ av tjänster sammanfaller till väsentlig del motiven för att marknadsföra dessa regioner med inriktning på dels rekreations-, dels tjänsteresandet. Eftersom naturen är en unik tillgång som har, sett ur turismens syn- vinkel, är det av avgörande betydelse för framtiden att denna resurs vårdas. Det finns därför en mycket stark koppling mellan å en sidan turistpolitiken och å andra sidan miljöpolitiken, naturvården och skogspolitiken. Regeringen har genom skilda beslut bl.a. lämnat uppdrag till Miljövårdsberedningen att utreda frågor som rör turismens och annan rekreationsverksamhets effekter på bl.a. fjällvärlden. Det gäller t.ex skoter- och annan fordonstrafik i fjällen och i fjällnära rekreationsområden. I flera av de regionalpolitiskt prioriterade områdena är turistnäringen vä- sentlig för sysselsättning och utveckling. Dessa regioner omfattas också av stöd från inom ramen för de program som utarbetas för de olika målområdena. I det framlagda förslaget avseende målområde 6 föreslås att vissa resurser avsätts för utveckling av turistnäringen. Med många och i stor utsträckning relativt små aktörer inom den svenska turistnäringen bör modern informationsteknik (IT) lämpa sig särskilt väl för att samordnat samla och sprida turistinformation. Den ekonomiska politiken är grundläggande för det enskilda företagets verk- samhetsförutsättningar. Det gäller naturligtvis även turistnäringen. Således har t.ex. ränte- och valutautvecklingen en avgörande betydelse för den svenska turistnäringens konkurrenskraft. I synnerhet gäller detta valutapolitiken, eftersom rekreationsresandet är mycket priskänsligt när det gäller val av resmål. Vidare påverkar förändringar av hushållens disponibla inkomster i betydande omfattning konsumtionen av turisttjänster med hänsyn till att dessa i många hushåll måste betraktas som marginalkonsumtion. Skattepolitiken har en särskild betydelse för turistnäringen, eftersom vissa former av turistkonsumtion har ett större skatteinnehåll än övrig konsumtion. bör sträva efter att mervärdesskattesatserna på olika tjänster inom turistnäringen samordnas bland EU:s medlemsländer. De särskilda skattesatserna på exempelvis persontransporter och övernattningstjänster bör kvarstå i avvaktan på en sådan samordning. Staten ansvarar för huvuddelen av den inhemska infrastrukturen. Efterfrågan på transporttjänster från turistnäringen utgör dock i regel en mindre del av den totala efterfrågan. Vid utbyggnaden av vägnätet är ofta övergripande riktlinjer avseende bl.a. den allmänna näringsstrukturen och trafiksäkerheten avgörande faktorer. Staten ansvarar genom främst SJ för en betydande del av den totala produktionen av persontransporttjänster. Som ansvarig för naturvården och miljöskyddet har staten ett övergripande ansvar för att skydda skog, fjällvärld och andra marker från överutnyttjande. Det ankommer vidare på de enskilda myndigheterna att inom sin verksamhet beakta de miljöpolitiska målen. Staten har också ett ansvar för en betydelsefull del av museiverksamheten i landet och bidragen till länsmuseer och andra icke-statliga museer. Museerna kan spela en betydande roll i det totala utbudet av aktiviteter i vissa regioner. Detsamma gäller kulturmiljöer av olika slag. Staten svarar även för en viktig del av finansieringen av övrigt kulturutbud och tar i vissa fall på sig ett finansiellt engagemang när det gäller större evenemang av nationell betydelse. Även kommuner och landsting driver en mängd verksamheter som är viktiga ur rekreationssynpunkt, t.ex. badplatser, idrottsanläggningar, campingplatser, museer, teatrar, konsertlokaler, festivaler m.m. Det finns således vissa verksamheter för vilka staten står som direkt ansvarig och vilka har en betydelse för utformningen av turisttjänsterna. Den allra största delen av tjänsteproduktionen i turistnäringen svarar dock enskilda företag för. Utvecklingen av nya tjänster måste åvila de enskilda företagen liksom samverkan mellan dessa för att utforma sammanhängande turisttjänster. Statens insatser inom näringspolitiken i övrigt liksom inom arbetsmarknads- och regionalpolitiken bidrar till att utveckla företag inom turistnäringen. Eftersom turistnäringen till väsentlig del består av ett stort antal småföretag omfattas branschen av de insatser som staten gör för att stimulera etablering och utveckling av småföretag. Dessa insatser omfattar bl.a. utbildning, rådgivning och finansiering. Sammantaget finns det behov av att staten fortlöpande följer utvecklingen inom den privata turistnäringen för att bl.a. stämma av förändringar som kan påverka beslut om statens verksamhet. Staten har därvid ett ansvar för att genom reguljär statistikproduktion och särskilda undersökningar belysa den totala tjänsteproduktionen samt dess olika komponenter. Vidare är det angeläget att belysa konsumenternas förväntningar och erfarenheter. Som tidigare framhållits finns det skäl som talar för att marknadsföring av som turistland på utländska marknader bör finansieras kollektivt av de företag som drar nytta av denna marknadsföring. kan inte förväntas ta ett generellt ansvar för detta. Det är även motiverat att staten deltar i finansieringen av marknadsföringen av som turistland utomlands och tar ett ansvar för den övergripande marknadsföringen. I kommunerna har rese- och turistnäringen fått en ökad betydelse. I de allra flesta fall medverkar kommunen på olika sätt i finansieringen av marknadsföringen av det lokala turistutbudet. Även landsting är involverade i satsningar på turistnäringen. Regeringens förslag: En särskild myndighet in- rättas med uppgift att förbättra samordningen av olika statliga insatser som kan medverka till att stärka turistnäringens utveckling samt för att öka samverkan mellan staten, regionala organ, kommuner och näringen. Myndigheten ges huvudansvaret för att följa utvecklingen inom turistnäringen och svara för kunskapsutveckling. Staten skall vidare medverka i marknadsföringen av som turistland på vissa utlandsmarknader. Verksamheten skall drivas i bolagsform och branschens företag inbjudas att bli delägare i bolaget. Marknadsföringsbolaget skall dels driva en ut- landsorganisation, dels genomföra övergripande informations- och marknadsföringsinsatser. Bolaget skall utveckla effektiva metoder för informations- spridning. Staten tecknar aktier i bolaget intill ett belopp av högst och skall inneha minst hälften av det totala antalet aktier. Kostnaderna för aktieteckningen skall belasta tolfte huvud- titelns reservationsanslag Turistfrämjande. Skälen för regeringens förslag: För att stärka samordningen mellan de samhällssektorer som har stor betydelse för turismen bör en särskild myndighet inrättas. Myndigheten bör verka för att turistnäringens intressen på ett rättmätigt sätt blir beaktade i samhällsplaneringen och i den statliga och kommunala verksamhet som är inriktad på tjänster av betydelse för turismen samt stärka samverkan mellan branschens företag och statliga och kommunala organ. Huvudsyftet skall vara att stärka näringens konkurrenskraft. Särskild vikt bör läggas vid samordningen av turist- och miljöpolitiken och de åtgärder som staten vidtar inom ramen för närings-, arbetsmarknads-, regional-, kultur-, utbildnings- och forskningspolitiken. I myndighetens styrelse bör ingå representanter för centrala organ, regionala organ, kommuner och näringens företag. För att fullfölja sin samordningsuppgift bör myndigheten för det första nog- grant följa utvecklingen i näringen. Verket bör därvid överta beställaransvaret för den statliga statistiken inom området från Styrelsen för Sverigebilden och se till att statistikproduktionen sker på ett effektivt sätt och i samverkan med berörda branschorgan. Myndigheten bör medverka i det utvecklingsarbete som sker inom EU, bl.a. vad gäller gemensamma definitioner inom turiststatistiken. Vidare bör myndigheten svara för viss teknik- och metodutveckling inom området. Särskilda resvane- och resenärsundersökningar bör genomföras vid behov. Myndigheten bör i fullföljandet av sina arbetsuppgifter inom detta område bygga på det material som Styrelsen för Sverigebilden och tidigare Stiftelsen tagit fram. Med utgångspunkt i den statistiska faktainsamlingen bör myndigheten genomföra erforderliga utredningar som bl.a. skall syfta till att stärka samordningen mellan å ena sidan statliga och kommunala åtgärder och å andra sidan branschens tjänster. Ett led i arbetet med att utveckla kunskaperna om branschen kan även vara att stödja forskningsverksamhet i ämnet. Samordningsinsatserna bör i huvudsak inriktas på att åstadkomma ett differentierat utbud - bestående av såväl privata som offentliga tjänster - i olika regioner. Härigenom kan det bli möjligt för regioner att stärka sin konkurrenskraft vad gäller såväl den inhemska som den utländska turismen. Myndigheten bör i samverkan med berörda statliga och kommunala organ särskilt verka för att skapa en ökad förståelse för miljöskyddets och naturvårdens strategiska betydelse för den svenska turistnä- ringen. Den föreslagna myndigheten bör i samråd med olika organ inom turistområdet utforma ett handlingsprogram avseende de mest angelägna åtgärderna i fråga om turismens utveckling. Programmet bör innefatta såväl åtgärder avseende rekreationsresor som tjänsteinriktat resande. Olika gruppers skiftande behov bör uppmärksammas. Det bör därvid ankomma på myndigheten att verka för att branschen vid utformningen av turisttjänster beaktar de handikappades behov. Myndighetens insatser vad gäller samordning och kunskapsutveckling bör byggas upp steg för steg i den takt som resurserna tillåter. Medelsbehovet för verksamheten kan beräknas till för /96. Kostnaderna bör belasta tolfte huvudtitelns anslag Turistfrämjande som, enligt det förslag som regeringen redovisat i årets budgetproposition, bör uppgå till sammanlagt för nämnda budgetår. Med hänsyn till att många olika åtgärder skall genomföras med de resurser som står till förfogande kommer utrymmet för bidrag till olika organisationer inom turistområdet att vara synnerligen begränsat. Det bör ankomma på regeringen att närmare utforma myndighetens verksamhet. Internationell marknadsföring i samverkan Som tidigare redovisats finns det anledning för staten att stå för en viss del av den övergripande internationella marknadsföringen av som turistland. Utan en samordnad övergripande marknadsföring finns det risk för att denna typ av insatser inte når en optimal nivå. Ansvaret för den övergripande marknadsföringen faller till stor del på branschintressena som bör finansiera denna gemensamt. Även staten bör dock medverka i denna typ av marknadsföring, eftersom staten har ett ansvar för den samlade presentationen av utomlands. Sådan presentation sker bl.a. genom , Svenska institutets och exportråds verksamhet. Vidare har regeringen i årets budgetproposition föreslagit en utökad verksamhet för informations- och mark- nadsföringsinsatser om som investeringsland i syfte att öka de utländska investeringarna i landet. För att förstärka samordningen av informationsinsat- serna har regeringen också beslutat att inrätta en nämnd, rigeinformation i utlandet, som är knuten till . Nämnden skall vara ett centralt forum för utbyte av synpunkter och information samt ett rådgivande organ till regeringen i frågor om Sverigeinformation i utlandet. I nämnden ingår representanter för och samt verkställande direktören i exportråd och direktören i . Den övergripande internationella marknadsföringen bör inriktas på att framhålla de strategiska fördelar som har i form av en vidsträckt, orörd natur, ett varierat kulturutbud och ett intressant geografiskt läge. De goda förutsättningarna att genomföra större konferenser o.d. bör också lyftas fram. En betydande del av resurserna bör inriktas på att bearbeta de företag som arbetar med att organisera resor till . En viktig del av informationsverksamheten är även att i lämpliga former bistå de press- och andra massmedieorgan som i sin verksamhet vill uppmärksamma . Andra former av marknadsföringsåtgärder som bör ingå i verksamheten är reklam i massmedia och broschyrer till konsumenter. Det är viktigt att noga följa den teknikutveckling som sker inom området marknadskommunikation och bl.a. söka ut- nyttja databaser och annan informationsteknik. Verksamheten med internationell marknadsföring av som turistland bör enligt regeringens mening lämpligen bedrivas i bolagsform. Bolagsformen medger framför allt att även andra än staten kan vara delägare och ta ansvar för finansieringen men ger också en erforderlig flexibilitet i verksamheten. Staten bör teckna aktier i bolaget intill ett belopp av högst och minst hälften av aktierna i bolaget bör innehas av staten. Kostnaderna för aktieteckningen i marknadsföringsbolaget bör belasta tolfte huvudtitelns reservationsanslag Turistfrämjande. Härigenom kommer bolaget att ha en samlande ägare som bl.a. kan medverka till en förbättrad koordinering av marknadsföringsinsatserna. Det är lämpligt att näringens företag gemensamt innehar sin andel av aktiekapitalet och representeras av en part. Härigenom underlättas samverkan mellan staten och näringen. Det är således inte lämpligt att staten tecknar aktier i bolaget , som har ett stort antal delägare. Det är vidare naturligt att vid uppbyggnaden av det nu föreslagna bolaget pröva dimensioneringen av organisationen och hur verksamheten bör vara organiserad. Bolaget bör i samverkan med branschföretag driva vissa projekt för att utveckla turisttjänster och stärka samarbetet mellan olika företag. Huvudansvaret för utvecklingen av olika turisttjänster bör dock, som framhållits tidigare, ligga på de enskilda företagen. Det är därvid viktigt att de kvalitetsegenskaper som utlovas i marknadsföringen verkligen kan uppfyllas. Bolaget bör därför verka för en förbättrad kvalitetsstyrning av tjänsteutbudet i branschen. Bolaget bör vara organiserat i ett huvudkontor och ett antal utländska mark- nadskontor. Marknadskontor bör finnas i länder som är betydelsefulla för turismen till och som inte lämpligen kan bearbetas från . På vissa fjärrmarknader kan det vara effektivt att bolaget samverkar med motsvarande marknadsföringsorgan i de övriga nordiska länderna. En praktisk samverkan bör ske med andra statligt finansierade organ som är verksamma utomlands. Initiativ bör övervägas för att bearbeta nya marknader, om de bedöms betydelsefulla för turismen till . Det bör ankomma på regeringen att närmare lägga fast hur statens medverkan i den övergripande marknadsföringen och informationsverksamheten utomlands i detalj bör vara organiserad samt att nå en överenskommelse med företrädare för näringen om ägandet i det föreslagna bolaget jämte dess verksamhetsinriktning. Enligt det förslag avseende anslaget Turistfrämjande, som regeringen redovisar i budgetpropositionen och mot bakgrund av vad som har förordats avseende medelstilldelningen för den föreslagna myndigheten, föreligger en möjlighet för staten att utöver ett aktiekapital om högst tillföra bolagets verksamhet i form av ett aktieägartillskott för perioden - . Näringen förutsätts i olika former medverka i finansieringen av marknadsföringen och informationsverksamheten i motsvarande omfattning. Styrelsen för Sverigebilden sysselsätter fyra personer. I och med att Styrelsen för Sverigebilden läggs ned kommer viss del av dess verksamhet att övergå till den nyinrättade myndigheten och viss del till det föreslagna marknadsföringsbolaget. Anställningsavtalen för den personal som är anställd hos Styrelsen för Sve- rigebilden när den upphör övergår automatiskt - om arbetstagaren inte motsätter sig detta - antingen till den nya myndigheten inom turistområdet, den av regeringen tidigare förslagna myndigheten för investeringsfrämjande eller till det föreslagna marknadsföringsbolaget, beroende på vilka huvudsakliga arbetsuppgifter resp. anställd har. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1994/95:177 Turistpolitik.