prop · GI03161 · 1995-01-01 00:00:00 — Med immateriella, även kallade mjuka investeringar, avses i detta sammanhang främst åtgärder för produktutveckling, marknadsföring, utbildning eller liknande som ligger utanför ett företags löpande drift. Ett utvecklingsbidrag får inte vara större än vad som behövs för att en investering skall komma till stånd och vidare, enligt nu gällande regler, uppgå till högst av de totala utgifterna för investeringen. Förutom i särskilda fall får utvecklingsbidraget heller inte överstiga . Utvecklingsbidrag används också som stödform vid lokalisering av tjänsteföretag till stödområden. Utfallet av verksamheten med utvecklingsbidrag har vi redovisat tidigare (avsnitt 6.2). beslutade om delvis ändrade regler för utvecklingsbidrag (prop. 1993/94:140, bet. 1993/94:AU13, rskr. 1993/94:366). Det gällde dels ändrade maximala stödandelar m.m. för immateriella investeringar, dels att stöd till tjänsteföretag m.fl. i fortsättningen skall lämnas som lokaliseringsbidrag. Stöd till sistnämnda ändamål har vi behandlat tidigare (avsnitt 9.2.1). Beträffande stöd till investeringar i produktutveckling, marknadsföring m.m. innebar senaste beslut att den maximala andelen utvecklingsbidrag även fortsättningsvis skall vara av en investering, men att av denna andel i normalfallet högst i stödområde 1 och i stödområde 2 skall kunna vara direkt bidrag. Vidare beslutades att den andel av ett utvecklingsbidrag, som inte lämnas som ett direkt bidrag, skall kunna lämnas antingen i form av ett lån, vars återbetalning är beroende av investeringens framtida lönsamhet, eller i form av ett bidrag kopplat till att staten förbehåller sig en del av investeringens avkastning. beslut har ännu inte verkställts. Detta beror på den osäkerhet som EFTA:s övervakningsmyndighet granskning av svenska stödformer inneburit . Stödformen godkändes dock av och de nya reglerna avses träda i kraft . De immateriella investeringarna spelar en allt viktigare roll för näringslivets utveckling. Vi har tidigare också framhållit nödvändigheten av att de små och medelstora företagen utvecklas positivt, särskilt i de regionalpolitiskt högst prioriterade stödområdena. Med hänsyn bl.a. härtill och till de besparingar som vi senare kommer att föreslå, anser vi det motiverat att höja den maximala andelen direkt utvecklingsbidrag i stödområde 1 för dessa företag till i normalfallet högst av utgifterna. Vad som i detta sammanhang avses med små och medelstora företag har vi behandlat i föregående avsnitt. Regeringen har bemyndigande att i särskilda fall, främst vid stöd till privata tjänsteföretag, bevilja utvecklingsbidrag i ett visst ärende, dels med högre belopp än normalt, dels utan samband med investeringar. Att stöd till tjänsteföretag m.fl. i fortsättningen skall beviljas i form av lokaliseringsstöd har vi redogjort för i föregående avsnitt. Efter det att nu gäller i måste regeringen, om den vill bevilja utvecklingsbidrag med högre belopp än normalt eller utan samband med investeringar, inhämta godkännande från i varje enskilt fall. Regeringens förslag: Sysselsättningsbidrag skall, liksom , lämnas med i stödområde 1 och med i stödområde 2 beräknat per ny årsarbetskraft. Underlagsrapporter: anslagsframställning, årsredovisning och utvärdering. Skälen för regeringens förslag: Sysselsättningsbidrag är avsett att täcka en del av de initialkostnader som uppkommer när företag nyetableras eller utökar sin personalstyrka. Bidrag lämnas med i stödområde 1 och med i stödområde 2 och utbetalas . Bidraget lämnas till företag som varaktigt ökar sin sysselsättning och beräknas per ökad årsarbetskraft. Sysselsättningsbidrag gäller för all stödberättigad verksamhet med undantag för lokaler för uthyrning och privata investmentbolag. Sysselsätt- ningsbidrag kan dock inte beviljas för den som omfattas av riktat an- ställningsstöd (RAS). Vi har redogjort för utfallet av verksamheter med sysselsättningsbidrag (avsnitt 6.2). beslutade att sysselsättningsbidraget skulle höjas från till i stödområde 1 och från till i stödområde 2 (prop. 1993/94:140, bet. 1993/94:AU13, rskr. 1993/94:366). , som började gälla , innebar bl.a. att nya eller höjda företagsstöd skulle underställas för godkännande. Överläggningarna med om sysselsättningsbidragets framtida utformning hann inte bli slutförda . beslut om höjning har därför inte kunnat verkställas. fortsätter överläggningarna med . En höjning av bidraget ökar inte möjligheten att få det godkänt av kommissionen. Mot bakgrund härav bör höjningen inte genomföras. Sysselsättningsbidraget bör således även fortsättningsvis uppgå till i stödområde 1 och till i stödområde 2. Utbetalning sker i fallande skala med följande belopp. Stödområde 1 Stödområde 2 Förstaårsstöd Fortsatt stöd för andra året tredje året fjärde året femte året Regeringens förslag: Systemet med nedsatta social- avgifter som stöd till näringslivet behålls. En marginell utvidgning av systemet föreslås genom att vissa verksamheter i kommun samt i de delar av Bodens och kommuner som ingår i stödområde 2 och i mål 6-området får nedsättning fr.o.m. . Underlagsrapporter: RFV:s anslagsframställning och utvärdering. Skälen för regeringens förslag: Nedsatta socialavgifter är en regionalpolitisk stödform vars syfte är att kompensera företag i inland för bestående konkurrensnackdelar i form av gleshet, kyla och långa avstånd för att därigenom bidra till tillväxt i dessa regionalpolitiskt prioriterade regioner. Systemet med nedsatta socialavgifter utökades både branschmässigt och geografiskt (prop. 1991/92:100, bet. 1991/92:AU13, rskr. 1991/92:175, 176). Nedsättningen är t.o.m. för vissa branscher i stödområde 1 och i större delen av stödområde 2. I Bodens, , och kommuner är nedsättningen, enligt riksdagsbeslutet, t.o.m. . Edefors och församlingar i Bodens kommun, kommun samt f.d. Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt i kommun ingår i såväl mål 6-området som i nuvarande stödområde 2. I stort sett samtliga kommuner inom mål 6-området omfattas av systemet med nedsatta socialavgifter. För att jämställa den nämnda kommunen och församlingarna med övriga kommuner i inland bör även de omfattas av den nedsättning som gäller för verksamheter i stödområde 2. I övriga delar av Bodens och kommuner samt i hela kommun upphör nedsättningen av socialavgifter fr.o.m. . I stödområde 1 skall följande verksamheter i fortsättningen omfattas av nedsättning : 1. gruvor och mineralbrott, med undantag av malmgruvor, 2. tillverkning, med undantag av tillverkning inom massa- och pappersindustri samt järnverk, stålverk och ferrolegeringsverk, 3. produktionsvaruinriktad partihandel, 4. uppdrags-, uthyrnings- och reparationsverksamhet, 5. hotell-, pensionats- och campingverksamhet eller 6. restaurang- och kaféverksamhet som bedrivs i kombination med hotell-, pensionats- eller campingverksamhet, 7. renhållnings-, städnings- och tvätteriverksamhet, 8. rekreationsverksamhet och kulturell serviceverksamhet, med undantag av biblioteksverksamhet, 9. jord- och skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske, 10 verksamhet som bedrivs av ideella, kulturella och religiösa organisationer, samt intresseorganisationer, 11.annan personlig serviceverksamhet, med undantag av verksamhet vid varmbadhus, 12.företagsledning, ekonomi- och löneadministration, bokföring, automatisk databehandling, registreringsverksamhet, telefonförsäljning samt ordermottagning som bedrivs i klart avgränsade avdelningar eller enheter inom företag vars huvudverksamhet i sig inte är stödberättigad. Följande kommuner och delar av kommuner i stödområde 2 skall i fortsättningen omfattas av systemet med nedsatta socialavgifter: (Edefors och församlingar, fr.o.m. ). (fr.o.m. ). (f.d. Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt, fr.o.m. ). (Fällfors, Jörns och församlingar) (med undantag av ) () Åre (med undantag av ) (och Häggenås församlingar) (med undantag av Håsjö och Hällesjö församlingar) (med undantag av f.d. kyrkobokföringsdistrikt, samt , och Trehörningssjö församlingar) (med undantag av , , och Ådals-Lidens församlingar) (Holms och Lidens församlingar) (och församlingar) (och församlingar) (, och församlingar) Följande verksamheter, i de delar av stödområde 2 som berörs, skall i fortsättningen omfattas av nedsättning : 1. uppdrags- och uthyrningsverksamhet, 2. hotell-, pensionats- och campingverksamhet eller 3. restaurang- och kaféverksamhet som bedrivs i kombination med hotell-, pensionats- eller campingverksamhet, 4. skidliftsverksamhet som bedrivs fristående eller i kombination med restaurang- eller kaféverksamhet, 5. jord- och skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske, 6. kanslifunktionerna hos ideella, kulturella och religiösa organisationers samt kanslifunktionerna hos intresseorganisationers , 7. företagsledning, ekonomi- och löneadministration, bokföring, automatisk databehandling, registreringsverksamhet, telefonförsäljning och ordermottagning som bedrivs i klart avgränsade avdelningar eller enheter inom företag vars huvudverksamhet i sig inte är stödberättigad. Regeringens förslag: Transportstödet skall upphöra i vissa kommuner i och . Det bör fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att besluta om vilka varuslag och branscher som skall omfattas av transportstöd. Skälen för regeringens förslag: Transportstöd infördes . Reglerna har förändrats men har i allt väsentligt varit oförändrade . Transportstöd lämnas för godstransporter med tåg eller lastbil. Det lämnas till den som erlagt kostnader för stödberättigade transporter till och från företag i stödområdet, som består av fem transportstödzoner. Stödnivån varierar av fraktkostnaden beroende på avstånd och var verksamheten är belägen. Transportavståndet måste vara och sändningens vikt får inte understiga . Vi har tidigare redovisat utfallet av verksamheten med transportstöd (avsnitt 6.2). beslutade om ändringar av tillämpningen av artikel 92(3)c i på regionalstöd. Beslutet innebär bl.a. att transportstöd kan lämnas inom ett område med en befolkningstäthet som understiger 12,5 invånare per kvadratkilometer (det s.k. gleshetsområdet) förutsatt att åtta specifika kriterier är uppfyllda. Det svenska transportstödet kommer enligt beslutet att granskas av på grundval av dessa kriterier före utgången av . Eftersom stödet avser att kompensera för högre transportkostnader till eller från transportstödsområdet stimuleras företag inom vissa näringsgrenar till ekonomisk aktivitet i detta område. Vi anser att stödet, som kompenserar för de högre transportkostnaderna på grund av långa avstånd, är ett värdefullt komplement till övriga regionalpolitiska stimulanser. Därför föreslås endast en begränsad förändring genom en geografisk anpassning till de villkor som beslutat om. Utanför det på grundval av EG:s villkor av regeringen fastställda gleshetsområdet hamnar tre kommuner i och nio i . Dessa kommuner är f.n. inplacerade i transportstödzon 1 med en högsta bidragsnivå på . Det sammanlagda transportstödet för transporter till och från företag i dessa kommuner uppgick till . Berörda kommuner är , och i samt , , , , , , , och i . I dessa kommuner föreslås således transportstödet upphöra. och första fattade ett antal beslut om vilka varuslag och branscher som skall få respektive inte få transportstöd. För att kunna anpassa stödet till den omvandling som ständigt sker inom industrin och stimulera till ökad vidareförädling och ekonomisk tillväxt, föreslås att det i fortsättningen skall vara en uppgift för regeringen att besluta om stödets omfattning vad beträffar vilka varuslag och branscher som skall vara berättigade till transportstöd. Regeringens förslag: Norrlandsfonden behöver inte återbetala av sitt stiftelse- kapital avseende . Skälen för regeringens förslag: Stiftelsen spelar en viktig roll för näringslivsutvecklingen i norra . Genom att fonden kan medverka i hela utvecklingskedjan från idé till marknadsfärdig produkt har den en unik ställning som finansiär av större projekt i de fyra nordligaste länen. Därigenom kompletterar fonden också övriga aktörer på kapitalmarknaden. Fonden skall ägna särskild uppmärksamhet åt små och medelstora företag i inlandet för att främja deras utveckling. För företagen i inlandet är fonden en dominerande finansiär av riskvilligt lånekapital. Regeringen har, mot bakgrund av beslut härom, tagit upp överläggningar med om att av stiftelsens kapital skall betalas in till staten (prop. 1991/92:51, bet. 1991/92:NU14, rskr. 1991/92:93). Efter förslag budgetproposition (bil. 11) beslutade att av beloppet inte behövde betalas in. Med anledning av förslag i propositionen "Bygder och regioner i utveckling" har därefter bl.a. beslutat att Stiftelsen skall få ett tillskott till kapitalet med samt tillföras Stiftelsen Industricentras tillgångar (prop. 1993/94:140, bet. 1993/94:AU13, rskr. 1993/94:366). beslutade att fondens verksamhetsområde i fortsättningen även skall omfatta . Under innevarande budgetår har ovannämnda kapitaltillskott om utbetalats till Norrlandsfonden och regeringen har vidare i enlighet med , anmält Stiftelsen till EFTA:s övervakningsmyndighet , som /95 överlämnat ärendet till . Vidare har Stiftelsen Industricentra överfört sina tillgångar, sammanlagt ca , till Norrlandsfonden. I proposition 1993/94:140 redovisade dåvarande regeringen även en avsikt att reducera antalet ledamöter i styrelsen för Norrlandsfonden i syfte att få en styrelse som kan arbeta aktivt. Vi gör emellertid den bedömningen att styrelsen inte är för stor eller att sammansättningen i övrigt behöver ändras. Stiftelsen har hos regeringen hemställt om att resterande inbetalningar till staten om sammanlagt inte skall behöva betalas in. Som skäl för detta anför fonden att det kapitaltillskott som den erhållit mer än väl behövs för att svara upp mot det behov av riskvilligt lånekapital som föreligger hos det norrländska näringslivet. Fonden menar vidare att det inte heller kan ha varit regeringens och avsikt att efter att ha tilldelat fonden ett kapitaltillskott inleda en urholkning av fondens utlåningskapacitet. Mot bakgrund av den begränsning som tillgången till riskkapital och risklånekapital utgör för näringslivets utveckling i Norrlandslänen föreslår regeringen att den återbetalning av avseende 1995 som tidigare beslutat om inte skall behöva göras. Regeringens bedömning: En översyn av hur de regio- nalpolitiska företagsstöden bör utformas i fram- tiden bör göras. Ett led i denna översyn bör vara en försöksverksamhet med samordning av den stat- liga stödgivningen i några regioner. Skälen för regeringens bedömning: De regionalpolitiska åtgärderna behöver ständigt anpassas till nya förutsättningar. Just nu sker många förändringar i omvärlden som påverkar regionalpolitiken. En grundläggande utgångspunkt för hur de regionalpolitiska företagsstöden skall utformas är naturligtvis hur det svenska näringslivet utvecklas. En viktig faktor i detta sammanhang är den omvandling av näringslivet som medför att sysselsättningen minskar inom de varuproducerade näringsgrenarna medan olika tjänstenäringar expanderar. Viktig är naturligtvis också t.ex. den ständiga tekniska utvecklingen, där informationstekniken nu påverkar alla sektorer i samhället. En annan avgörande förändring i de regionalpolitiska förutsättningarna är medlemskap i den Europeiska unionen. Det återflöde av medel som kommer till del genom dess olika strukturfonder innebär, trots de besparingar som måste göras, en betydande förstärkning av regionalpolitiken. Av de som det årliga återflödet uppgår till kommer en betydande andel att komma regionalpolitiskt prioriterade områden till del. EU-medlemskapet innebär också ändrade förutsättningar genom att de svenska företagsstöden i fortsättningen måste anpassas till statsstödsreglerna inom EG:s konkurrenspolitik. Det är i detta avseende ännu inte helt klart vilka förändringar som detta kommer att medföra. Bland annat dessa viktiga faktorer gör det enligt regeringens mening nödvändigt att göra en ny översyn av de regionalpolitiska företagsinriktade åtgärdernas framtida inriktning. Översynen innebär främst att överväga i vilka former dessa åtgärder bör sättas in för att politiken på ett så effektivt sätt som möjligt skall bidra till ekonomisk tillväxt och regional balans. Fördelningen mellan olika former av företagsstöd bör t.ex. avvägas, såväl mellan olika direkta tillväxtinriktade stöd och driftstöd, som mellan direkta stöd och andra företagsfrämjande åtgärder. Sådana åtgärder är t.ex. att förbättra tillgången till olika former av infrastrukturella förutsättningar; kommunikationer av olika slag, utbildningsinsatser, tillgång till riskkapital m.m. I detta sammanhang bör den moderna informationsteknikens betydelse för regionalpolitiskt prioriterade regioners utveckling belysas. Det är således av stor vikt att kostnaderna för olika former av teletjänster kan utjämnas över landet. En översyn av de olika stödformerna och antalet inblandade aktörer i hanteringen av dessa bör vidare ske. En effektivisering, samordning och förenkling av stödgivningen är mycket angelägen. Utvärderingar av stödformerna samt en utveckling och teknisk samordning av dessa bedömer vi kommer att bli viktiga inslag i översynen. Regeringen avser också att inleda en försöksverksamhet med ökad samverkan mellan olika regionala organ vid stödgivningen. Lovande steg i denna riktning har redan tagits på olika håll i landet. I detta sammanhang är det också viktigt att belysa möjligheterna till en bättre samverkan mellan de regionalpolitiska företagsinriktade åtgärderna och liknande insatser som görs inom främst arbetsmarknads- och näringspolitikens områden. I årets budgetproposition (prop. 1994/95:100, bil. 11) har regeringen föreslagit att, i avvaktan på förslag avseende regional utveckling i kompletterings- propositionen, till Regional utveckling för /96 beräkna ett anslag på 3 . Som en följd av bl.a. de förslag som lämnas i denna proposition förordar vi att 4 ställs till regeringens förfogande till regional utveckling för /96 över följande anslag och huvudändamål. Förslaget innebär bl.a. att det tidigare anslaget C 6. Särskilda regionalpolitiska infrastruktur- åtgärder m.m. utgår av statsfinansiella skäl. Ett nytt anslag tillkommer med anledning av EU-medlemskapet, C 10. Lokaliseringsbidrag m.m. Lokaliserings- och utvecklings- bidrag (centrala beslut) Lån till privata regionala invest- mentbolag Regionala utvecklings- Lokaliserings- och utvecklings- insatser m.m. bidrag (regionala beslut) Landsbygdsstöd Stöd till kommersiell service Regional projektverksamhet Medfinansiering av strukturfonds- program Viss central utvecklingsverksamhet Täckande av förluster på grund Infriande av kreditgarantier av kreditgarantier till företag på landsbygden m.m. Ersättning för nedsättning Täckande av bortfall av social- av socialavgifter avgifter Transportstöd Godstransportstöd för norra Glesbygdsutvecklingsinsatser på central nivå Expertgruppen för forskning Initiering och genomförande av om regional utveckling regionalpolitisk forskning (ERU) C 10.Europeiska regionala Utbetalningar från Europeiska utvecklingsfonden regionala utvecklingsfonden 1993/94 Utgift - 59 315 668 Reservation 1 710 136 094(1 1994/95 Anslag 300 000 000 1995/96 Förslag 450 000 000 varav 300 000 000 beräknat för 1) De medel som inte var ianspråktagna genom beslut uppgick till . Regeringen föreslår att medel även fortsättningsvis anvisas till följande ändamål över detta anslag: - lokaliserings- och utvecklingsbidrag som beviljas av eller regeringen, - lån till privata regionala investmentbolag, samt - viss administration, uppföljning och utvärdering av regionalpolitiskt företagsstöd m.m. Vi har tidigare (avsnitt 6.2) redogjort för utfallet av stödverksamheten . Beslut om lokaliseringsbidrag har av och regeringen under /94 fattats för . Utvecklingsbidrag har beviljats med . Ett lån till ett privat regionalt investmentbolag på har beviljats under budgetåret. beviljade utestående lån till detta ändamål uppgår till . För vissa garantiåtaganden gentemot banker har utbetalats , för administration av det regionalpolitiska stödet har utbetalats till i och för uppföljning och utvärdering har använt . Efter att staten återkrävt delar av tidigare utbetalade lokaliseringsbidrag till och för investeringar i de nedlagda bilfabrikerna i respektive har dessa bolag återbetalat sammanlagt . Som del av finansieringen av kapitaltillskott till Norrlandsfonden har, enligt beslut, avförts från anslaget (prop. 1993/94:140, bet. 1993/94:AU13, rskr. 1993/94:366). Regeringen har vidare beslutat att som besparing föra bort från anslaget. Efter dessa transaktioner uppgick de medel som inte var ianspråktagna genom beslut vid budgetårets ingång till . uppskattar att behovet av bidragsmedel för centrala beslut under /96 kommer att uppgå till varav för . Uppskattningen bygger på den ökade investeringsaktivitet hos företagen som noterat. Till Lokaliseringsbidrag m.m. har för /95 anvisats ett reservationsanslag på . Efterfrågan på lokaliserings- och utvecklingsbidrag från detta anslag var stor. Trots en successivt ökad delegering av beslutanderätten till länsstyrelserna uppstod därför ofta medelsbrist. anslog därför tidigare regelmässigt ytterligare medel till detta ändamål på tilläggsbudget till statsbudgeten. De senaste årens lågkonjunktur innebar dock att efterfrågan på stöd i samband med investeringar minskade. Stora besparingar har därför kunnat göras på anslaget. Vi har redogjort för storleken på de medel som inte var ianspråktagna genom beslut vid budgetårets början och de besparingar som gjorts på anslaget. Den ökade investeringsaktiviteten hos näringslivet måste genom en hård prioritering mellan olika projekt. För beslut om lokaliserings- och utvecklingsbidrag m.m., som beviljas av och regeringen, beräknar vi mot bakgrund härav ett oförändrat medelsbehov av för /96, varav för . 1993/94 Utgift 830 740 959 Reservation1 511 355 4911) 1994/95 Anslag 1 330 000 000 1995/96 Förslag 1 988 625 000 varav 1 325 750 000 beräknat för 1) De medel som vid det senaste inte var ianspråktagna genom beslut uppgick till ca , att jämföras med ca . Genom beslut 1994 (prop. 1993/94:140, bet. 1993/94:AU13, rskr. 1993/94:366) har länsstyrelserna möjlighet att inom en given ram använda medlen under detta anslag till lokaliserings- och utvecklingsbidrag, till landsbygdsstöd och stöd till kommersiell service samt till regional projektverksamhet. Medlen får även i begränsad utsträckning användas till uppföljning och utvärdering. Under /94 fattade länsstyrelserna beslut om sammanlagt med följande fördelning mellan ändamålen: - lokaliserings- och utvecklingsbidrag - glesbygdsstöd - regional projektverksamhet Därutöver användes ca för uppföljningsverksamhet. En utförligare redovisning av utfallet har vi lämnat tidigare (avsnitten 6.1 och 6.2). Länsstyrelserna beräknar i sina anslagsframställningar att medelsbehovet för regionala utvecklingsinsatser kommer att öka med sammanlagt för /96 jämfört med innevarande budgetår uppräknat . Medlemskapet i EU skapar nya förutsättningar för den regionala utvecklingen och regionalpolitiken. Tillkomsten av ändrar förutsättningarna för det regionala utvecklingsarbetet liksom finansieringen av detta. För att få del av medel från krävs nationell medfinansiering av minst samma omfattning. Detta kommer att ställa anspråk på medel från flera huvudtitlar på statsbudgeten. Under tionde huvudtiteln bör i första hand detta anslag vara aktuellt. Skälet härtill är att de insatser som görs i form av projektverksamhet inom anslaget har klara likheter med de åtgärder som väntas inom ramen för strukturfondsprogrammen. Huvuddelen av detta anslag bör, enligt vår bedömning, användas för dels stödverksamhet, dels medfinansiering av strukturfondsprogram. I begränsad omfattning bör även regional projektverksamhet kunna bedrivas, i första hand i de län som i liten utsträckning berörs av strukturfonderna. Viss del av anslaget får användas för uppföljning och utvärdering av stödverksamheten.