prop · GI03160 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1994/95:160 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ett nytt program för samarbete med , omfattande budgetåren 1995/96, 1997 och 1998. föreslår regeringen att totalt (4 ) ställs till förfogande, varav 1 under det förlängda /96. I propositionen föreslås också att den särskilda exportkreditgarantiramen för höjs från en till . Regeringen redovisar i propositionen sina överväganden med avseende på det fortsatta östsamarbetets inriktning och utformning. Till grund härför ligger den översyn som av utvecklingssamarbete utfört i enlighet med önskemål och på uppdrag av regeringen och som redovisats i departementsserien under titeln med (Ds 1994:134). En sammanfattning av redovisningen och de inkomna remissvaren ingår som bilagor till propositionen. I propositionen anger regeringen även övergripande riktlinjer till den nya myndigheten som regeringen föreslår skall bildas och inom vilken en särskild avdelning skall bildas med ett samlat ansvar för samarbetet med . Vidare redogörs i propositionen för regeringens syn på roll i Europeiska unionens (EU) program för samarbete med samt på förhållandet mellan det fortsatta svenska bilaterala samarbetet och EU:s samarbetsprogram. Det samarbete som finansieras under littera G. och som behandlas i denna proposition, är en del av det mer omfattande samarbete som regeringen bedriver med . 1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 4 2 samarbete med ................................ 5 3 Ärendet och dess beredning............... 15 4 Att främja en säkerhetsgemenskap......... 17 4.1 Gemensam säkerhet.................... 17 4.2 De baltiska staterna................. 18 4.3 ............................. 20 4.4 Säkerhetsfrämjande insatser.......... 22 5 Att fördjupa demokratins kultur.......... 25 5.1 Demokratins former och rättsstaten... 28 5.2 Stöd till folkrörelser och enskilda organisationer....................... 29 5.3 Kultur............................... 31 5.4 Jämställdhet......................... 32 5.5 Forskning och utbildning............. 33 6 Att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling............................... 37 6.1 Stabilisering........................ 38 6.2 Strukturomvandling................... 39 6.3 Sociala sektorn...................... 41 6.4 Det finansiella stödet i reform- processen............................ 43 6.5 Näringslivsutveckling................ 45 6.6 Exportkreditgarantiram............... 49 6.7 Multilateralt och regionalt samarbete 51 6.8 Stöd till de finansiella sektorerna i ............................. 55 7 Att stödja en miljömässigt hållbar ut- veckling................................. 59 7.1 Förvaltningsstöd och kunskapsupp- byggnad.............................. 62 7.2 Åtgärdsprogrammet för ...... 62 7.3 Energi............................... 65 7.4 Kärnsäkerhet och strålskydd.......... 65 8 Samarbetsländerna........................ 68 8.1 , och ........ 68 8.2 .............................. 69 8.3 ............................. 71 8.4 .............................. 73 8.5 ................................ 74 8.6 ............................. 76 8.7 Andra länder......................... 79 9 EU:s samarbete med 82 9.1 PHARE................................ 82 9.2 TACIS................................ 84 9.3 Europeiska investeringsbanken........ 84 9.4 och EU:s östsamarbete........ 85 10 Regionalt samarbete...................... 90 10.1Östersjösamarbete.................... 91 10.2Barentssamarbetet.................... 92 10.3Nordiskt samarbete................... 93 11 Anslagsfrågor för budgetåret l995/96..... 94 Bilaga 1 Sammanfattning av samarbete med Central-och (Ds 1994:134)............................109 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser.....113 Bilaga 3 Sammanfattning av remissinstansernas yttranden över samarbete med (Ds 1994:134)..116 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..........................118 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att l. medger att programmet för samarbete med avser budgetåren 1995/96-1998, 2. till Samarbete med genom Den nya myndigheten för budgetåret l995/96 anvisar ett reservationsanslag på , 3. till Samarbete med genom för budgetåret l995/96 anvisar ett reservationsanslag på , 4. till Övriga bidrag till samarbete med för budgetåret l995/96 anvisar ett reservationsanslag på , 5. till Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier för budgetåret l995/96 anvisar ett reservationsanslag på , 6. till Täckande av eventuella förluster i anledning av statliga garantier till länder i för budgetåret l995/96 anvisar ett förslagsanslag på , 7. bemyndigar regeringen att under /96 ikläda staten betalningsansvar i form av statsgarantier för finansiellt stöd till länder i till ett belopp om högst , 8. bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statsgarantier för exportkreditgarantigivning för vissa länder i till ett belopp om högst 1 utöver tidigare medgivet belopp, 9. bemyndigar regeringen att under budgetåret l995/96 få göra utfästelser för insatser i intill ett belopp om högst 1 utöver anslagna medel för /96, 10.medger att högst av intäkter från investeringar i får användas som säkerhet för upplåning på kapitalmarknaden för vidare utlåning till projekt i , 11.godkänner vad regeringen anfört rörande avräkning av investeringsgarantier, 12.medger att den medelsreservation som vid utgången av /95 kan finnas kvar på reservationsanslaget G 1. samarbete med länderna i får tillföras de nya anslagen under littera G. samarbete med . 2 samarbete med Central- ochÖsteuropa Regeringen ställer upp fyra mål för samarbetet med : - främja en säkerhetsgemenskap, - fördjupa demokratins kultur, - stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling, - stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Regeringen anser att utrikespolitiken bör präglas av ett samlat agerande för säkerhet och solidaritet. Det program för samarbete med som presenteras i det följande utgör en viktig del av svensk utrikes- och säkerhetspolitk. Länderna i genomgår en genomgripande samhällsomvandling av ofrihet och misshushållning. Flera länder har kommit långt i att skapa ett demokratiskt samhällssystem och en fungerande marknadsekonomi. Det är en historisk uppgift att befästa denna omvandling och integrera länderna i ett som präglas av gemensam säkerhet, demokratins kultur och en bärkraftig utveckling. Länderna i har i olika former inlett eller fördjupat samarbetet med , Europeiska unionen, , Västeuropeiska unionen, och Partnerskap för fred. Många regeringar i ser Europeiska unionen som den starkaste kraften i denna integration. Flera av länderna önskar bli upptagna som medlemmar i . har ett starkt intresse av att genom utrikespolitiskt samarbete främja demokratins och den sociala marknadsekonomins strukturer i regionen, verka för en öppnare handel och en djupare ekonomisk integration samt en intensifierad utrikes- och säkerhetspolitisk dialog med länderna i . Detta sker såväl direkt bilateralt mellan regeringar som i samarbetet inom EU och andra multilaterala organisationer. Det sker också, och kanske framför allt, genom det nätverk av kontakter som nu vävs samman mellan människor i de olika länderna i . Många människor i har först nu upptäckt den kulturella rikedom som finns i grannländerna. Företag, organisationer, universitet, kommuner och många aktörer skapar genom sitt väldiga kontaktnät den allt djupare integration som är vårt samarbetes yttersta mål. Föreliggande propositon speglar inte på något fullständigt sätt denna mångfald i relationerna med . Propositionen anger ramar och riktlinjer för det samarbete som finansieras över Utrikesdepartmentets littera G. samarbete med . Härutöver bedriver och andra delar av regeringen ett omfattande samarbete som endast i begränsad utsträckning återspeglas i propositionen. Regeringen föreslår i denna proposition att beslutar om ett program för samarbete med för de tre budgetåren 1995/96, 1997 och 1998. Regeringen föreslår att programmet skall omfatta totalt (inklusive andel av EU-budgetens anslag till samarbete med ). /96 föreslås . höjs exportkreditgarantiramen från en till . Samarbetet syftar ytterst till att främja säkerheten, demokratin och en bärkraftig utveckling i hela . betydelse för att skapa ett dynamiskt norra är en grundlinje i samarbetsprogrammet. EU:s framtida utvidgning med de länder i som har eller nu förhandlar om associationsavtal välkomnas. skall särskilt arbeta för , och fulla Europaintegration. stödjer också EU:s strävan att knyta och andra östeuropeiska länder närmare till det europeiska samarbetet. De snabba förändringarna i och de stora olikheterna mellan de central- och östeuropeiska länderna nödvändiggör att programmet har en hög grad av flexibilitet för att bidrag, såväl bilateralt som genom EU och annat internationellt samarbete, skall göra mest nytta. Den nya myndighet som skapas för internationellt utvecklingssamarbete får en särskild avdelning för samarbetet med . Programmet möjliggör för myndigheten att bereda strategiska insatser i olika länder och sektorer för totalt ca . Ett ökat utrymme föreslås för säkerhetsfrämjande insatser, för samarbete via enskilda organisationer samt för Svenska institutets kultur- och utbildningsinsatser. Fyra mål ställs upp. Samarbetet med skall - främja en säkerhetsgemenskap, - fördjupa demokratins kultur, - stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling, - stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Att främja en säkerhetsgemenskap Den historiska möjligheten att skapa en äkta säkerhetsgemenskap i måste tillvaratas. kan främja gemensam säkerhet särskilt i sitt närområde genom att vidta förebyggande och förtroendeskapande åtgärder, genom att stödja de suveräna baltiska staternas Europaintegration och genom att möta de nya hoten mot säkerhet som utgörs av organiserad brottslighet och andra s.k. lågnivåhot. För svenskt vidkommande är det av högsta prioritet att i första hand utveckla den gemensamma säkerheten i närområdet, kring och . Den gigantiska omdaningsprocessen i kommer av allt att döma under överskådlig framtid att förbli den viktigaste säkerhetspolitiska frågan för och . Totalt anslås för säkerhetsfrämjande insatser 1995/96, med en planering för liknande nivå . Detta innebär en ökning med (varav 7 miljoner för en tolvmånadsperiod). Det är regeringens avsikt att såväl geografiskt som begreppsmässigt vidga det tidigare suveränitetsstödet för att främja säkerheten i . Organiserad brottslighet, flyktingsmuggling, vapenförsäljning, olaga hantering av kärnbränsle och radioaktiva ämnen samt skrotning av kemiska vapen m.m. är problem som måste bekämpas i samarbete med de berörda länderna. Det behövs riktade insatser och ett integrerat angreppssätt där gränsöverskridande samarbete kan ha en viktig funktion. I , och utvecklas det säkerhetsfrämjande samarbetet främst inom områdena kust- och gränsbevakning, polis och tull, civilförsvar och räddningstjänst samt säkerhetspolitisk kompetensuppbyggnad. Utbildningen av en baltisk fredsbevarande bataljon fortsätter. medverkar till att länderna bygger upp en försvarsmakt under demokratisk kontroll. Att fördjupa demokratins kultur Sedan de demokratiska revolutionerna har den politiska rörelsen mot full demokrati, fungerande rättstat, respekt för mänskliga rättigheter och aktiva civila samhällen i grunden omvandlat länderna i . De demokratiska utmaningarna ser annorlunda ut. Särskilt utvecklingen i visar på behovet av fortsatt starkt stöd åt reformkrafterna om demokratin ska prägla hela . Demokrati är mer än fria val och respekt för lag. Det är en kultur där omsorg, kompromissens etik och respekt för minoriteter råder. Det är en kultur som bärs upp av det civila samhällets alla aktörer. Svenskt utvecklingssamarbete kan bidra till att fördjupa demokratins kultur i . Regeringen kommer att verka för att utveckla förståelsen för demokratins idéer och möjligheterna till samarbete. Demokratistöd berör en lång rad samhällsområden. Regeringen beräknar att totalt kommer att användas för demokratirelaterade insater /96. En av de viktigaste samarbetsformerna är enskilda organisationers och folkrörelsers insatser. Regeringen föreslår en ökning av utrymmet för sådana insatser till vilket motsvarar en ökning på ca på årsbasis. Regeringen föreslår också att en försöksverksamhet med stöd via svenska partier inleds. I reformprocessen är kvinnorna särskilt utsatta. samarbete med bör verka för jämställdhet. Insatser som syftar till att förbättra möjligheterna för östeuropeiska kvinnor att forma samhällsutvecklingen skall utgöra en integrerad del av samarbetet. Betydande insatser kommer att göras i och för att underlätta integreringen av de delar av befolkningen som inte har estniska respektive lettiska till modersmål, bl.a. genom stöd till undervisningen i de båda språken. Språkkunnande är en förutsättning för medborgarskap. En snabbare integrering ökar möjligheten att utöva demokratiska rättigheter och kan bidra till ökat förtroende mellan folkgrupper. stödjer en synnerligen viktig kulturverksamhet och ett utbyte på högskole- och forskningsnivå. Akademiska och kulturella kontakter är avgörande för att driva samhällsdebatten vidare. Till beräknas ett anslag om /96, vilket innebär en ökning med (varav 5 miljoner för en tolvmånadsperiod). Att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling Omvandlingen till en fungerande marknadsekonomi har gått snabbt framåt, som länderna uppvisar betydande olikheter. Efter en kraftig produktionsnedgång är tillväxten nu positiv i t.ex. de baltiska staterna och flera länder i . Svårigheterna är som störst i . är i alla de central- och östeuropeiska länderna risken för omfattande arbetslöshet och sociala umbäranden i delar av befolkningen frågor som kräver ökad uppmärksamhet. Social osäkerhet är inte förenlig med bärkraftig ekonomisk omvandling. Tillgång till marknaderna i är av mycket stor betydelse för de central- och östeuropeiska ländernas ekonomiska utveckling. EU:s s.k. Europaavtal spelar här en viktig roll. Huvuddelen av det svenska samarbetet avser stöd till ekonomisk omvandling, utveckling och integration. Syftet är att bygga upp marknadsekonomins institutioner, såväl företag som fackföreningar och den offentliga sektorn; att underlätta för handel och näringsliv, såväl privat som kooperativ och offentlig och att främja investeringar. Stödet utgörs både av kunskaps- och kapacitetsutveckling och av finansiellt stöd. En särskild satsning görs inom sociala sektorn. Insatser utvecklas inom hälso- och sjukvård, lokal förvaltning, arbetsförmedling och andra nyckelområden för en socialt hållbar ekonomisk omvandling. Insatser till stöd för handikappade bör också uppmärksammas. Näringslivsutveckling är särskilt viktig. Samverkan med svenskt näringsliv har ömsesidigt intresse för och länderna i . De kontakter regeringen redan har haft med svenska företagsledare och näringslivsorganisationer har gett värdefulla synpunkter på frågor och problem som rör handeln med och investeringar i de central- och östeuropeiska länderna. Regeringen kommer också att inbjuda näringslivets aktörer till ett svenskt samrådsforum för östsamarbetet, där gemensamma intressen avseende östsamarbetet kan diskuteras. Svensk handel med har expanderat snabbt. För att ytterligare främja export och investeringar avser regeringen att höja exportkreditgarantiramen från en till , samt att ramen öppnas också för export och investeringar i , och med vissa begränsningar. Det stöd om som utfästes till de baltiska staterna 1992 och som ännu ej utnyttjats, tas i anspråk för att stödja de finansiella sektorerna, i form av stöd till banksektorns konsolidering samt eventuellt ytterligare bidrag till det baltiska investeringsprogrammet. Vissa ekonomiska sektorer som energiförsörjning, varudistribution eller jordbruk kan bli föremål för strategiska, långsiktiga satsningar. Ett nära samarbete inom EU, och med Europeiska återuppbyggnads- och () och , liksom övrigt nordiskt och internationellt samarbete är avgörande för de ekonomiskt orienterade aktiviteterna. Att stödja en miljömässigt hållbar utveckling Miljöfrågorna har från första början varit ett huvudelement i östsamarbetet. Vid konferensen i fördes det regionala miljösamarbetet kraftigt framåt. Samarbetet med internationella organisationer gav miljöfrågorna en högprioriterad ställning. I denna proposition föreslår regeringen en sammanhållen miljöstrategi för . En samlad anslagspost om för miljöinsatser /96 inrättas. Därutöver bereds ytterligare multilaterala insatser på miljöområdet. Kompetenta institutioner på miljöområdet är en förutsättning för balanserade och välavvägda beslut till stöd för en hållbar miljö. Stöd för uppbyggnaden av förvaltningar och institutioner i blir ett viktigt inslag i samarbetet. erhåller särskilda medel för myndighetsuppbyggnad. Behoven av investeringsmedel för miljöinsatser är stora men möjligheterna att klara investeringar enbart med internationella krediter är fortfarande begränsade. I samarbetsprogrammet kommer på miljöområdet den nya myndigheten att få i uppdrag att bereda investeringsprojekt inom Östersjöprogrammet i samfinansiering med de internationella bankerna och andra givarländer. Det är angeläget att kärnsäkerhetsinsatserna i , inom kärnämneskontrollen i OSS-staterna och på strålskydds- och avfallsområdet kan fortsätta bedrivas på ungefär samma nivå som . Därför kommer att användas för insatser som främjar kärnsäkerhet och strålskydd. Det avser insatser genom och . Härutöver finns under anslagsposten för regeringens disposition medel reserverade för ett eventuellt fortsatt bidrag till . Totalt kan komma att satsas inom dessa områden. Samarbetet inom ramen för EU fördjupas. Koncentrationen av det bilaterala samarbetet med , , , och är en konsekvens av geopolitiska läge och strävan att lämna ett bidrag till ett dynamiskt och demokratiskt norra . Med dessa länder finns många historiska och kulturella band. har med dessa grannländer många gemensamma intressen. Samarbetet med , och kommer i hög grad att syfta till ländernas fulla Europaintegration, efter den inledande periodens stöd till självständigheten, genom insatserna för att befästa suveräniteten och den första reformprocessen. Samarbetet med de baltiska länderna, såväl bilateralt som multilateralt, kommer att ta det entydigt största utrymmet i anspråk. Samarbetet kommer att anpassas såväl efter de tre olika ländernas behov som till den breda regionala och europeiska dimensionen. är som grannland till en viktig partner på de flesta områden, såväl bilateralt som regionalt - inte minst inom ramen för Östersjöpolitiken. Regeringen önskar fördjupa och intensifiera de svensk-polska förbindelserna på samhällets olika områden. Samarbetet med de polska Östersjölänen är av särskilt intresse. Svenska erfarenheter av den europiska integrationsprocessen kan utgöra ett värdefullt element i strävan att främja fulla Europaintegration. Samarbetet med kommer att utökas. En geografisk prioritering kommer att ges vårt närområde med städerna , , , Novgorod, Archangelsk och med omgivande län samt . Men även andra regioner i där reformprocessen är av särskilt intresse skall kunna komma i fråga för samarbete. Samarbetet med den centrala regeringen i intar en särställning för insatser av en övergripande nationell karaktär, t.ex. inom lagstiftning och central förvaltning. Dessutom skall vidare verka för att förstärka samarbetet inom Barentsprogrammet med regionala insatser i . Att koncentrerar det bilaterala östsamarbetet till närområdet får inte utesluta att också har ett påtagligt samarbete också med andra länder i . Dels har ett intresse av att bilateralt utveckla kontakterna. Dels har en möjlighet att främja det gemensamma intresset av alleuropeisk säkerhetsgemenskap, bärkraftig uveckling och integration. Månghundraåriga kulturella och ekonomiska relationer till behöver utvecklas i ljuset av nutidens utmaningar. Det gäller särskilt , Tjeckiska republiken och , som liksom ett antal andra länder med Europaavtal tagit betydelsefulla steg mot EU-medlemskap. Det gäller också och , där samhällsomvandlingen är i inledningsskedet. Framgångsrika reformer är av stor betydelse för den bredare regionala integrationen. Även med länderna i och bör visst samarbete kunna äga rum. Insatserna i samarbetsländerna får med nödvändighet olika profil, beroende på ländernas utveckling och behov av stöd. Flexibiliteten är av stor betydelse. Regeringen anser att en väl genomtänkt metodik är nödvändig för att ge verksamheten tillräcklig stadga. Bildandet av den nya biståndsmyndigheten skall ses i detta ljus. Samarbetets utformning skall baseras på grundliga analyser av de olika ländernas aktuella politiska och ekonomiska utveckling, en redovisning av erfarenheterna av insatsernas dittillsvarande inriktning och utformning samt en bedömning av de fortsatta behoven och önskemålen i fråga om svenska insatser. De sektoriella prioriteringarna görs med utgångspunkt från de övergripande målen och samarbetsländernas önskemål. Hänsyn tas även till inriktningen av EU:s samarbete med respektive land, när insatsområdena bestäms. Geografiska och sektoriella prioriteringar kombineras och utgör basen för regeringens beslut om östsamarbetets policyinriktning. För varje land fastställer regeringen riktlinjer, som innefattar bedömningar av storleksordningen av de möjliga samarbetsinsatserna inom olika sektorer för planeringsperioden som helhet. På grundval av riktlinjerna utformar biståndsmyndigheten de operativa målen för varje samarbetsland. Anpassningen av samarbetet till ändrade förutsättningar gäller även insatsernas art. Kunskaps- och kapacitetsutveckling framstår alltjämt som ett strategiskt viktigt arbetsfält, även om innehåll och utformning får en alltmera specialiserad prägel i takt med att reformerna i de central- och östeuropeiska staterna avancerar. Inför den fortsatta anpassningen av lagar, förordningar och föreskrifter till finns ett betydande behov av tekniskt samarbete. Det är klart att närmandet mellan länder ställer stora krav på utbyggnaden av infrastrukturen. I och med att flertalet central- och östeuropeiska länder genomför ekonomiska stabiliseringsprogram, förbättras deras tillgång till de internationella finansieringsinstitutionernas kreditgivning. Det tekniska samarbetet får som en av sina viktigaste uppgifter att komplettera det finansiella stödet. Omvänt, kommer kunskapsutvecklingen att i större utsträckning än tidigare förutsätta att det finns möjlighet att finansiera anläggningar, där de förvärvade kunskaperna kan tillämpas. skall, såväl i sitt bilaterala samarbete med som inom ramen för EU:s östsamarbete, verka för en väl balanserad kombination av tekniskt bistånd och finansiellt stöd. Biståndsmyndigheterna har som östsamarbete pågått, byggt upp en betydande fond av kunskaper och erfarenheter inom sina respektive arbetsfält. Samordningen har förbättrats. Sammanslagningen av BITS, SIDA och (jämte SAREC) är en konsekvens av denna utveckling. Ett samlat ansvar på verksnivå för merparten av de svenska biståndsinsatserna kommer att innebära klarare roller, högre effektivitet och tydlighet i samarbetet. En omfattande kunskap och erfarenhet samlas i den särskilda avdelning för som upprättas inom myndigheten. Denna blir därmed väl lämpad att medverka i det analysarbete som nämns i det föregående. Det blir lättare att åstadkomma en för varje sektor och land anpassad kombination av olika biståndsinstrument. Sammanslagningen erbjuder bättre förutsättningar för effektivare insatser vad gäller upphandling, konkurrensneutralitet samt utvärdering och uppföljning av samarbetsinsaterna. Behovet av att få en mera samlad bild av det som görs i ett visst land eller inom en viss sektor kan lättare tillgodoses. Den nya myndigheten föreslås få förstärkta administrativa resurser. Europeiska unionen har ett omfattande samarbete med .