prop · GI0376 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1994/95:76 Förändring av vissa arbetsrättsliga regler Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar i lagen (1982:80) om anställningsskydd och lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Ändringarna syftar till att upphäva de försämringar i dessa lagar som genomfördes . Följande ändringar föreslås i anställningsskyddslagen. Den tillåtna anställningstiden för visstidsanställning vid arbetsanhopning förkortas från sammanlagt högst till sammanlagt högst . Den längsta tillåtna prövotiden vid provanställning förkortas från . Den regel som innebär att arbetsgivaren vid uppsägning på grund av arbetsbrist har rätt att inom en turordningskrets undanta två arbetstagare innan turordningen fastställs upphävs. Den övergångsregel till ändringarna som undanröjde vissa kollektivavtal upphävs. Följande ändringar föreslås i medbestämmandelagen. De tidigare gällande bestämmelserna om facklig vetorätt återinförs. Regeln om förbud mot stridsåtgärder mot enmans- eller familjeföretag upphävs. Förändringarna föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 3 2 Lagtext.................................. 4 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd....... 4 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbets- livet................................ 7 2.3 Förslag till lag om ändring i arbets- rättslig beredskapslag (1987:1262)... 11 3 Ärendet och dess beredning............... 15 4 Förändring av arbetsrätten............... 16 5 Författningskommentar.................... 20 5.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd....... 20 5.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i ar- betslivet............................ 21 5.3 Förslaget till lag om ändring i ar- betsrättslig beredskapslag (1987:1262)22 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........................... 23 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd, 2. lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. 3. lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:80) om anställningsskydd dels att 5, 6 och 22 §§ skall ha följande lydelse, dels att punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1993:1496) om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd skall upphöra att gälla. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 §[1] Avtal om tidsbegränsad anställning får träffas i följande fall: 1. Avtal , viss säsong eller visst arbete, om det föranleds av arbetets särskilda beskaffenhet. Avtal som avser vikariat, praktikarbete eller feriearbete. Avtal , 3. Avtal , dock sammanlagt högst dock sammanlagt högst sex ,månader , om om det föranleds av det föranleds av till- arbetsanhopning. Avtal som gäller för tiden till dess arbetstagaren skall börja värn- pliktstjänstgöring eller annan därmed jämförlig tjänstgöring, som skall pågå mer än . Avtal som avser anställning efter pensionering, om arbetstagaren har uppnått den ålder som medför skyldighet att avgå från anställningen med ålderspension eller, om någon sådan avgångsskyldighet inte finns, när arbetstagaren har fyllt . 6 §[2] Avtal får även träffas omAvtal får även träffas om tidsbegränsad tidsbegränsad provanställning, om prö- provanställning, om prö- votiden är högst tolv votiden är högst . Vill inte arbetsgivaren eller arbetstagaren att anställningen skall fortsätta efter det att prövotiden har löpt ut, skall besked om detta lämnas till motparten senast vid prövotidens utgång. Görs inte detta, övergår provanställningen i en tillsvidareanställning. Om inte annat har avtalats, får en provanställning avbrytas även före prövotidens utgång. 22 §[3] Vid uppsägning på grund av arbetsbrist skall arbetsgivaren iaktta följande turordningsregler. Har arbetsgivaren flera driftsenheter, fastställs en turordning för varje enhet för sig. Om arbetsgivaren är eller brukar vara bunden av kollektivavtal, fastställs en särskild turordning för varje avtalsområde. Finns det i ett sådant fall flera driftsenheter på samma ort, skall inom en arbetstagarorganisations avtalsområde fastställas en gemensam turordning för samtliga enheter på orten, om organisationen begär det senast vid förhandlingar enligt 29 §. Innan turordningen fastställs får arbetsgivaren inom den turordningskrets där arbetsbristen finns undanta två arbetstagare som enligt arbets- givarens bedömning är av särskild betydelse för den fortsatta driften. Den eller de arbetstagare som har undantagits har företräde till fortsatt arbete. Detta företräde gäller även i förhållande till den eller de arbetstagare som kan få företräde enligt 23 § denna lag och 8 § lagen (1974:358) om facklig för- troendemans ställning på arbetsplatsen. De övriga Arbetstagarnas plats i arbetstagarnas plats i turordningen bestäms med turordningen bestäms med utgångspunkt i varje utgångspunkt i varje arbetstagares arbetstagares sammanlagda sammanlagda anställningstid hos anställningstid hos arbetsgivaren. Arbetstagare med längre Arbetstagare med längre anställningstid har anställningstid har företräde framför företräde framför arbetstagare med kortare arbetstagare med anställningstid. Vid lika kortare anställningstid. anställningstid ger högre ålder företräde. Kan en ger högre ålder företräde.arbetstagare endast Kan en arbetstagare efter omplacering endast efter beredas fortsatt arbete omplacering beredas hos arbetsgivaren, gäller fortsatt arbete hos som förutsättning för arbetsgivaren, gäller företräde enligt tur- som förutsättning för ordningen att företräde enligt arbetstagaren har turordningen att tillräckliga arbetstagaren har kvalifikationer för det tillräckliga kvalifika- fortsatta arbetet. tioner för det fortsatta arbetet. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter om turordning enligt 22 § skall tillämpas i samband med förhandling enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet i fråga om uppsägning på grund av arbetsbrist, om förhandlingen har begärts före lagens ikraftträdande. **Fotnot** [1]Senaste lydelse 1993:1496 [2]Senaste lydelse 1993:1496 [3]Senaste lydelse 1993:1496 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i ar- betslivet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet dels att 41 b § skall upphöra att gälla, dels att 4, 5, 57 och 69 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall föras in en rubrik och tre nya paragrafer, 38-40 §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 §[1] Ett avtal är ogiltigt i den mån det innebär att rättighet eller skyldighet enligt denna lag upphävs eller inskränks. Trots bestämmelsen i Trots bestämmelsen i första stycket är det första stycket är det tillåtet att genom tillåtet att genom kollektivavtal göra kollektivavtal göra avvikelse från avvikelse från föreskrifterna i 11, 12, föreskrifterna i 11, 12, 14, 19-22 och 28 §§, 29 §14, 19-22 och 28 §§, 29 § tredje meningen, 33-37 tredje meningen, 33-40 §§, §§, 43 § andra stycket 43 § andra stycket samt samt 64 och 65 §§. 64 och 65 §§. I kollektivavtal får I kollektivavtal får också föreskrivas längre också föreskrivas längre gående fredsplikt än 41, gående fredsplikt än 41, 41 a, 41 b och 44 §§ 41 a och 44 §§ anger samt anger samt längre gående längre gående skadeståndsansvar än som skadeståndsansvar än som följer av denna lag. följer av denna lag. 5 §[2] Vad i denna lag föreskrivs innebär inte rätt till insyn för en part i sådana förhållanden hos motparten, som har betydelse för en förestående eller redan utbruten arbetskonflikt, eller rätt till inflytande över motpartens beslut rörande sådan konflikt. Föreskrifterna i 11, Föreskrifterna i 11, 12, 12, 19, 34 och 35 §§ 19, 34, 35, 38 och 39 §§ skall tillämpas även när skall tillämpas även när kollektivavtal kollektivavtal tillfälligt inte gäller. tillfälligt inte gäller. Facklig vetorätt i vissa fall 38 §[3] Innan en arbetsgivare beslutar att låta någon utföra visst arbete för hans räkning eller i hans verksamhet utan att denne därvid skall vara arbetstagare hos honom, skall arbetsgivaren på eget initiativ förhandla med den arbetstaga- rorganisation i förhållande till vilken han är bunden av kollektivavtal för sådant arbete. Arbetsgivaren är vid förhandlingen skyldig att lämna den information om det tilltänkta arbetet som arbetstagaror- ganisationen behöver för att kunna ta ställning i förhandlingsfrågan. Första stycket gäller inte, om arbetet är av kortvarig och tillfällig natur eller kräver särskild sakkunskap och det inte är fråga om att anlita uthyrd arbets- kraft enligt lagen (1993:440) om privat arbetsförmedling och ut- hyrning av arbetskraft. Första stycket gäller inte heller om den tilltänkta åtgärden i allt väsentligt motsvarar en åtgärd som har godtagits av ar- betstagarorganisationen. Om organisationen i ett särskilt fall begär det, är arbetsgivaren dock skyldig att förhandla innan han fattar eller verkställer ett beslut. Om synnerliga skäl föranleder det, får arbetsgivaren fatta och verkställa ett beslut innan förhand- lingsskyldigheten enligt första stycket har fullgjorts. Begärs för- handling enligt andra stycket, är arbetsgivaren inte skyldig att skjuta upp beslutet eller verkställigheten till dess förhandlingsskyldig- heten har fullgjorts, om det finns särskilda skäl mot uppskov. I fråga om förhandling enligt första och andra styckena skall 14 § tillämpas. Har förhandling begärts enligt första eller andra stycket är arbetsgivaren skyldig att på begäran av arbetstagarorganisationen lämna sådan information om det tilltänkta arbetet som organisationen behöver för att kunna ta ställning i frågan. 39 §[4] Har förhandling enligt 38 § ägt rum och förklarar den centrala arbets- tagarorganisationen eller, om sådan inte finns, den arbetstagar- organisation som har slutit kollektivavtalet, att den av arbetsgivaren tilltänkta åtgärden kan antas medföra att lag eller kollektivavtal för arbetet åsidosätts eller att åtgärden annars strider mot vad som är allmänt godtaget inom parternas avtalsområde, får åtgärden inte beslutas eller verkställas av ar- betsgivaren. 40 §[5] Förbud enligt 39 § inträder inte, om arbetstagarorganisationen saknar fog för sin ståndpunkt. Har arbetsgivaren med stöd av 38 § tredje stycket verkställt beslut i den fråga som förhandlingen avser, skall 39 § inte tillämpas. 57 §[6] skall ersätta uppkommen skall ersätta uppkommen skada, om den i tvist skada, om den i tvist som avses i 33 eller 34 §som avses i 33 eller 34 § har föranlett eller har föranlett eller godkänt felaktig godkänt felaktig tillämpning av avtal tillämpning av avtal eller av denna lag och eller av denna lag och organisationen har organisationen har saknat fog för sin saknat fog för sin ståndpunkt i tvisten. ståndpunkt i tvisten. Detsamma gäller om organisationen har saknat fog för förklaring enligt 39 §. svarar vidare för skada, som tillfogas arbetsgivaren genom att företrädare för organisationen i förhållande till honom missbrukar sin ställning som ledamot i särskilt genom avtal inrättat beslutsorgan eller i sådan ställning förfar grovt vårdslöst. 69 §[7] Föreskrifterna i 33-35 §§Föreskrifterna i 33-35 utgör inte hinder mot och 39 §§ utgör inte hinder beslut enligt 15 kap. mot beslut enligt 15 . Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Senaste lydelse 1993:1498 [2]Senaste lydelse 1993:1498 [3]Förutvarande 38 § upphävd genom 1993:1498 [4]Förutvarande 39 § upphävd genom 1993:1498 [5]Förutvarande 40 § upphävd genom 1993:1498 [6]Senaste lydelse 1993:1498 [7]Senaste lydelse 1993:1498 2.3 Förslag till lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262) Härigenom föreskrivs att p. 1 och 3 i bilagan till arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse [1] Lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet I fråga om lagen I fråga om lagen (1976:580) om (1976:580) om medbestämmande i medbestämmande i arbetslivet skall arbetslivet skall dels 35 och 37 §§ inte dels 35 och 37 §§ inte tillämpas, tillämpas, dels 4, 5, 11, 12, 14, dels 4, 5, 11, 12, 14, 16, 21, 34, 36, 56 och 16, 21, 34, 36, 38, 56 69 §§ ha följande lydelse,och 69 §§ ha följande dels nya föreskrifter, lydelse, betecknade 53 §, införas dels nya föreskrifter, av följande lydelse. betecknade 53 §, införas av följande lydelse. 4 § Ett avtal är ogiltigt i den mån det innebär att rättighet eller skyldighet enligt denna lag upphävs eller inskränks. Trots bestämmelsen i Trots bestämmelsen i första stycket är det första stycket är det tillåtet att genom tillåtet att genom kollektivavtal göra kollektivavtal göra avvikelse från före- avvikelse från före- skrifterna i 11, 12, skrifterna i 11, 12, 14, 14, 19-22 och 28 §§, 29 §19-22 och 28 §§, 29 § tredje meningen, 33, 34 tredje meningen, 33, 34, och 36 §§, 43 § andra 36, 38-40 §§, 43 § andra stycket samt 64 och 65 stycket samt 64 och 65 §§. I kollektivavtal får I kollektivavtal får också föreskrivas längre också föreskrivas längre gående fredsplikt än 41, gående fredsplikt än 41, 41 a och 44 §§ anger samt 41 a, 41 b och 44 §§ längre gående anger samt längre gående skadeståndsansvar än som skadeståndsansvar än som följer av denna lag. följer av denna lag. 5 § Vad i denna lag föreskrivs innebär inte rätt till insyn för en part i sådana förhållanden hos motparten, som har betydelse för en förestående eller redan utbruten arbetskonflikt, eller rätt till inflytande över motpartens beslut rörande sådan konflikt. Föreskrifterna i 11, Föreskrifterna i 11, 12, 12, 19 och 34 §§ skall 19, 34, 38 och 39 §§ skall tillämpas även när kollek-tillämpas även när kollek- tivavtal tillfälligt tivavtal tillfälligt inte inte gäller. 69 § Föreskrifterna i 33 och Föreskrifterna i 33, 34 34 §§ utgör inte hinder och 39 §§ utgör inte hinder mot beslut enligt 15 mot beslut enligt 15 kap. . [2] I fråga om lagen (1982:80) om anställningsskydd skall dels 25-27 och 32 §§ inte tillämpas, dels 2, 3, 5, 7, 8, 16, 22, 33 och 34 §§ ha följande lydelse. 5 § Avtal om tidsbegränsad anställning får träffas i följande fall: 1. Avtal , viss säsong eller visst arbete, om det behövs för att tillgodose totalförsvarets behov av arbetskraft eller om det föranleds av arbetets särskilda beskaffenhet. Avtal som avser vikariat, praktikarbete eller feriearbete. Avtal , 3. Avtal , dock sammanlagt högst dock sammanlagt högst sex ,månader , om om det föranleds av det föranleds av till- arbetsanhopning. Avtal som gäller för tiden till dess arbetstagaren skall börja värn- pliktstjänstgöring eller annan därmed jämförlig tjänstgöring, som skall pågå mer än . Avtal som avser anställning efter pensionering, om arbetstagaren har uppnått den ålder som medför skyldighet att avgå från anställningen med ålderspension eller, om någon sådan avgångsskyldighet inte finns, när arbetstagaren har fyllt . 22 § Vid uppsägning på grund av arbetsbrist skall arbetsgivaren iaktta följande turordningsregler. Har arbetsgivaren flera driftsenheter, fastställs en turordning för varje enhet för sig. Om arbetsgivaren är eller brukar vara bunden av kollektivavtal, fastställs en särskild turordning för varje avtalsområde. Finns det i ett sådant fall flera driftsenheter på samma ort, skall inom en arbetstagarorganisations avtalsområde fastställas en gemensam turordning för samtliga enheter på orten, om organisationen begär det senast vid förhandlingar enligt 29 §. Innan turordningen fastställs får arbetsgivaren inom den turordningskrets där arbetsbristen finns undanta två arbetstagare som enligt arbets- givarens bedömning är av särskild betydelse för den fortsatta driften. Den eller de arbetstagare som har undantagits har företräde till fortsatt arbete. Detta företräde gäller även i förhållande till den eller de arbetstagare plats i som kan få företräde turordningen bestäms med enligt 23 § denna lag utgångspunkt i varje och 8 § lagen (1974:358) arbetstagares om facklig för- sammanlagda troendemans ställning på anställningstid hos arbetsplatsen. Arbets- De övriga tagare med längre anställ- arbetstagarnas plats i ningstid har företräde turordningen bestäms med framför arbetstagare med utgångspunkt i varje kortare anställningstid. arbetstagares sammanlagda ger högre ålder företräde. anställningstid hos Kan en arbetstagare arbetsgivaren. endast efter omplacering Arbetstagare med längre beredas fortsatt arbete anställningstid har hos arbetsgivaren, gäller företräde framför som förutsättning för arbetstagare med företräde enligt turord- kortare anställningstid. ningen att arbetstagaren har tillräckliga ger högre ålder företräde.kvalifikationer för det Kan en arbetstagare fortsatta arbetet. Vid endast efter den bedömningen skall omplacering beredas beaktas även intresset fortsatt arbete hos att tillgodose arbetsgivaren, gäller totalförsvarets produk- som förutsättning för tionsbehov. företräde enligt tu- rordningen att arbetstagaren har tillräckliga kvali- fikationer för det fortsatta arbetet. Vid den bedömningen skall beaktas även intresset att tillgodose totalförsvarets pro- duktionsbehov. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Senaste lydelse 1993:1500 [2]Senaste lydelse 1993:1500 3 Ärendet och dess beredning genomfördes ett antal ändringar i anställningsskyddslagen (SFS 1993:1496) och medbestämmandelagen (SFS 1993:1498). De grundade sig på förslag som arbetsrättskommitté lagt fram i sitt delbetänkande Ny anställningsskyddslag (SOU 1993:32). Ändringarna i anställningsskyddslagen innebar bl.a. följande. Den längsta tillåtna tiden för visstidsanställning, som föranleddes av arbetsanhopning, förlängdes från sammanlagt högst till sammanlagt högst . Den längsta tillåtna tiden för provanställning förlängdes från . Vid uppsägning på grund av arbetsbrist gavs arbetsgivaren rätt att undanta två arbetstagare för att ge dem företräde till fortsatt arbete innan turordningen fastställdes. Enligt en särskild övergångsregel blev kollektivavtal, som hade ingåtts före , utan verkan i de delar som avtalet innehöll bestämmelser om kortare avtalstider för tidsbegränsad anställning vid arbetsanhopning och provanställning än lagens regler i deras nya lydelse. Detta gällde dock inte avtal som hade tillkommit just för att göra avsteg från de nya reglerna. Ändringarna i medbestämmandelagen innebar att de tidigare gällande bestämmelserna om facklig vetorätt upphävdes. Vidare infördes det ett förbud mot stridsåtgärder mot enmans- eller familjeföretag. Lagförslagen innebär i sak endast att anställningsskyddslagen, medbe- stämmandelagen och den arbetsrättsliga beredskapslagen i de berörda delarna återställs till det innehåll de hade före . Bestämmelserna har varit föremål för Lagrådets granskning (se prop. 1975/76: 105 Bilaga 1, 1981/82:71, 1986/87:165 och 1990/91: 124). Regeringen anser därför att det inte är nödvändigt att inhämta Lagrådets yttrande över de nu föreliggande lagförslagen. 4 Förändring av arbetsrätten Regeringens förslag: De längsta tillåtna tiderna för visstidsanställning vid arbetsanhopning och tidsbegränsad provanställning återställs till vad som gällde före . Arbetsgivarens rätt att vid uppsägning på grund av arbetsbrist undanta två arbetstagare innan turordningen fastställs upphävs. Den övergångsregel upphävs som innebär att de kollektivavtal saknar verkan som innehåller kortare tider för provanställning och visstidsan- ställning vid arbetsanhopning än lagen anger. Den fackliga vetorätten vid entreprenader och inhyrning av arbetskraft återinförs. Regeln om förbud mot stridsåtgärder mot enmans- eller familjeföretag upphävs. Skälen för regeringens förslag: Den svenska arbetsrättsliga modellen bygger på rikstäckande kollektivavtal och välorganiserade fackliga parter, som i förhandlingar löser de flesta tvister. Kollektivavtalen är bindande och råder fredsplikt. infördes en omfattande arbetsrättslig lagstiftning som syftade till att demokratisera arbetslivet. Kollektivavtalen har en viktig uppgift att fylla när det gäller att komplettera lagarna och anpassa dem till de olika branschernas och företagens behov. I tider med hög arbetslöshet och bristande framtidstro är det viktigt att ta till vara den samförståndsanda som ligger i den svenska modellen. Detta är av särskild betydelse med hänsyn till den ökade internationaliseringen. Det är därför regeringens strävan att bygga vidare på den svenska modellen. Det innebär att det i första hand är arbetsmarknadens parter som genom kollektivavtal skall ge de arbetsrättsliga reglerna en sådan utformning att de fungerar väl i praktiken, blir så enkla och effektiva som möjligt och lägger inflytande, ansvar och befogenheter så nära de berörda som möjligt. Regeringen avser att tillsätta en utredning som skall få till uppgift att pröva hur avtalslösningar på bästa sätt kan underlättas. Arbetsmarknadens parter skall inbjudas att konstruktivt medverka i detta förändringsarbete. Den höga arbetslöshet som vi nu har i pressar tillbaka löntagarna på en rad olika sätt. De arbetslösa känner vanmakt inför möjligheterna att på nytt få ett arbete och ser sin familjeekonomi raseras. De som har ett arbete är rädda för att mista det. Trycket ute på arbetsplatserna på de anställda har hårdnat. Allt färre vågar utnyttja sina rättigheter av rädsla för att hamna i onåd. Vid en minskning av personalstyrkan är trycket att lämna företaget hårt mot de äldre, kvinnorna och de som inte betraktas som tillräckligt produktiva. De arbetsrättsliga reglerna bör inte ytterligare spä på den utveckling som har skisserats. För att löntagarna skall kunna förväntas lojalt medverka vid de förändringar i företagen som är nödvändiga måste de känna att de har en rimlig trygghet i sin anställning. De försämringar i anställningstryggheten som genomfördes bör därför nu upphävas. Konkurrens mellan företag bör ske på lika villkor. Det är en viktig uppgift att slå vakt om de seriösa företagen. Ett sätt att göra detta är att se till att det finns ett fackligt inflytande vid anlitande av entreprenör och inhyrning av arbetskraft. Ett återinförande av den fackliga vetorätten i sådana situationer är ägnat att motverka osund konkurrens från företag som inte tar sitt ansvar i förhållande till samhället och sina anställda. Den längsta tillåtna tiden för visstidsanställningar vid arbetsanhopning är av . Det finns inget rimligt skäl varför tiden skall vara så lång som . Är det fråga om att en arbetsgivare har behov av arbetskraft , även om behovet kan förutses upphöra längre fram, bör det normala vara en tillsvidareanställning i enlighet med lagens huvudregel. Uppstår sedan en arbetsbristsituation får denna hanteras på vanligt sätt med tillämpning av de uppsägningstider som gäller enligt lagen. Uppsägningstiden är en månad för den som är eller den som har varit anställd än . Om det i något fall finns ett särskilt behov av regler om visstidsanställning som avviker från lagen finns alltid möjligheten att genom kollektivavtal åstadkomma den nödvändiga anpassningen. Avtal om provanställning får träffas, om prövotiden är högst . Tiden, som var , är omotiverat lång. Den innebär att en arbetstagare kan få finna sig i att vara anställd som utan något som helst anställningsskydd. I normalfallet kan en provanställning avbrytas från ena dagen till den andra genom ett formlöst besked från arbetsgivaren, låt vara att arbetstagaren skall underrättas om detta minst i förväg. Sett ur den anställdes synvinkel är det inte rimligt att den osäkerhet som följer med provanställningen skall bestå under . Ar- betsgivaren har på sin sida ett berättigat behov av att få pröva arbetstagaren . Det måste dock normalt anses fullt tillräckligt med en prö- votid . Också på detta område finns det möjlighet att vid behov träffa kollektivavtal med ett annat innehåll än lagens regel.