prop · GI036 · 1995-01-01 00:00:00 — Vapenfristyrelsen får dock avkorta tjänstgöringstiden för den som påbörjat grundutbildning enligt de äldre bestämmelserna, om den vapenfrie tjänstepliktige medger det. **Fotnot** [1]Senaste lydelse 1992:525. 2.27Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 3 §, 8 kap. 1 a och 6 §§ studiestödslagen (1973:349)[1] samt punkten 2 e i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:877) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 3 §[2] Studiemedel får inte beviljas för tid för vilken studiehjälp enligt 3 kap. eller särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap. redan har beviljats. Beviljas studerande studiehjälp eller särskilt vuxenstudiestöd för sådan tid för vilken den studerande redan har beviljats studiemedel, får den studerande ej uppbära studiemedlen . Studiemedel får ej heller beviljas eller uppbäras för tid för vilken utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning eller utbildningsbidrag för doktorander utgår, om ej annat följer av bestämmelse som regeringen meddelar. Studiemedel utgår inte Studiemedel utgår inte för tid för vilken den för tid för vilken den studerande fullgör studerande tjänstgör tjänstgöring enligt enligt lagen (1994:000) värnpliktslagen om totalförsvarsplikt (1941:967), lagen eller fullgör utbildning (1966:413) om vapenfri till reservofficer. tjänst, civilförsvarslagen (1960:74) eller lagen (1980:1021) om militär grundutbildning för kvinnor eller fullgör utbildning till reservofficer. 8 kap 1 a §[3] Regeringen får Regeringen får föreskriva föreskriva att ränta inte att ränta inte skall utgå skall utgå på studielån på studielån då då låntagaren fullgör en låntagaren fullgör längre grundutbildning än grundutbildning enligt enligt lagen värnpliktslagen (1994:000) om total- (1941:967) eller lagen försvarsplikt. (1966:413) om vapenfri tjänst. 6 §[4] Årsbeloppet får sättas ned 1. om den 1. om den återbetalningsskyldige återbetalningsskyldige uppbär studiehjälp, uppbär studiehjälp, studiemedel, särskilt studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd, särskilt vuxenstudiestöd, särskilt vuxenstudiestöd för vuxenstudiestöd för arbetslösa, arbetslösa, utbildningsbidrag under utbildningsbidrag under arbets- arbets- marknadsutbildning, marknadsutbildning, utbildningsbidrag för utbildningsbidrag för doktorander eller full- doktorander eller fullgör gör grundutbildning en längre grundutbildning enligt värnpliktslagen än enligt lagen (1941:967), lagen (1994:000) om (1966:413) om vapenfri totalförsvarsplikt eller tjänst, lagen fullgör utbildning till (1980:1021) om militär reservofficer, grundutbildning för kvinnor eller fullgör utbildning till reservofficer, 2. om den återbetalningsskyldiges inkomst under betalningsåret kan beräknas bli väsentligt lägre än den inkomst efter vilken årsbeloppet har beräknats, 3. om den återbetalningsskyldige har överklagat den taxering som ligger till grund för beräkningen av årsbeloppet och det med hänsyn till omständigheterna framstår som oskäligt att låta årsbeloppet grundas på den taxeringen, eller 4. om det i något annat fall finns synnerliga skäl. Om det finns skäl att sätta ned årsbeloppet och det kan antas att den omständigheten som föranleder nedsättningen kommer att bestå längre än , får nedsättning ske tills vidare. 2 e[5] Regeringen eller den Regeringen eller den myndighet som myndighet som regeringen regeringen bestämmer får bestämmer får i fråga om i fråga om den som den som återbetalar återbetalar studiestöd studiestöd enligt äldre enligt äldre föreskrifter föreskrifter föreskriva föreskriva att preliminär att preliminär och och slutlig avgift inte slutlig avgift inte skall utgå eller skall skall utgå eller skall sättas ned för avgiftsår sättas ned för avgiftsår under vilket den under vilket den återbetalningsskyldige återbetalningsskyldige studerar och uppbär studerar och uppbär studiehjälp, studiehjälp, studiemedel, studiemedel, särskilt särskilt vuxenstudiestöd, vuxenstudiestöd, särskilt särskilt vuxenstudiestöd vuxenstudiestöd för för arbetslösa, arbetslösa, utbildningsbidrag under utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning arbetsmarknadsutbildning eller utbildningsbidrag eller utbildningsbidrag för doktorander eller för doktorander eller fullgör en längre grundut- fullgör grundutbildning bildning än enligt värnpliktslagen enligt lagen (1994:000) (1941:967), lagen om totalförsvarsplikt (1966:413) om vapenfri eller fullgör utbildning tjänst, lagen till reservofficer. (1980:1021) om militär grundutbildning för kvinnor eller fullgör utbildning till reservofficer. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Lagen omtryckt 1987:303. [2]Senaste lydelse 1991:924. [3]Lydelse enligt prop. 1993/94:150, FiU:20, rskr. [4]Senaste lydelse 1993:220. [5]Till 1988:877. Senaste lydelse 1993:220. 2.28Förslag till lag om ändring i lagen (1994:588) om utbildning för fredsbevarande verksamhet Härigenom föreskrivs att 3 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om en värnpliktig under Om en sin grundutbildning totalförsvarspliktig som enligt 27 § 1 mom. fullgör grundutbildning värnpliktslagen enligt lagen (1994:000) (1941:967) deltar i om totalförsvarsplikt utbildning för under sin fredsbevarande grundutbildning deltar i verksamhet, skall han utbildning för fredsbeva- även under denna rande verksamhet, skall utbildning anses han eller hon även under fullgöra denna utbildning anses grundutbildningen. Det- fullgöra samma skall gälla för en grundutbildningen. kvinna som deltar i utbildning för freds- bevarande verksamhet då hon fullgör grundutbildning enligt lagen En totalförsvarspliktig (1980:1021) om militär som i andra fall än som grundutbildning för sägs i första stycket kvinnor. deltar i utbildning för En värnpliktig som i fredsbevarande andra fall än som sägs i verksamhet skall anses första stycket deltar i fullgöra utbildning för repetitionsutbildning. fredsbevarande verksamhet skall anses fullgöra repetitionsutbildning enligt 27 § 1 mom. värnpliktslagen. Den som är tjänstepliktig enligt lagen (1981:292) om tjänsteplikt för hälso- och sjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m.m. skall när han eller hon deltar i utbild- ning för fredsbevarande verksamhet anses fullgöra sådan utbildning som sägs i 6 § den lagen. Denna lag träder i kraft . 2.29Förslag till lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 10 och 10 a §§ lagen (1973:370) om arbetslöshets- försäkring[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 §[2] Det allmänna arbetsvillkoret innebär att en försäkrad under en ramtid av 12 må- nader före arbetslöshetens inträde skall ha utfört antingen förvärvs- arbete 1. , varvid hänsyn tas endast till månad då förvärvsarbete har utförts eller, om den försäkrade inte uppfyller detta villkor, 2. , varvid hänsyn tas endast till månad då förvärvsarbete har utförts . Med tid då förvärvsarbete har utförts likställs 1. uppsägningstid, även om arbetstagaren inte behöver stå till arbetsgivarens förfogande, 2. semester, och 3. annan tid då den 3. annan tid då den arbetslöse av något annat arbetslöse av något annat skäl än sjukdom, skäl än sjukdom, värnpliktstjänstgöring tjänstgöring enligt lagen eller barns födelse har (1994:000) om varit ledig med hel totalförsvarsplikt eller eller delvis bibehållen barns födelse har varit lön. ledig med hel eller delvis bibehållen lön. Med förvärvsarbete avses inte beredskapsarbete enligt förordningen (1987:411) om beredskapsarbete. 10 a §[3] Det särskilda arbetsvillkoret innebär att för den som inte uppfyller kraven på förvärvsarbete enligt det allmänna arbetsvillkoret skall med tid då förvärvsarbete skall ha utförts jämställas tid då den försäkrade av 12 månader före arbetslöshetens inträde 1. har utfört beredskapsarbete enligt förordningen (1987:411) om beredskapsarbete, 2. i enskilt hem har vårdat åldring eller handikappad i sådan utsträckning att hon eller han har varit förhindrad att stå till arbetsmarknadens förfogande, 3. har deltagit i och, om inte särskilda skäl hindrat det, fullföljt sådan arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering för vilken staligt utbildningsbidrag lämnats eller deltagit i verksamhet för arbetslivsutveckling enligt länsarbetsnämndens anvisning, eller 4. har fullgjort 4. har fullgjort värnplikt eller fått tjänstgöring enligt lagen föräldrapenningförmån (1994:000) om total- enligt lagen (1962:381) försvarsplikt eller fått om allmän försäkring, i föräldrapenningförmån enligt båda fallen dock till- lagen (1962:381) om sammans högst två månader.allmän försäkring, i båda fallen dock tillsammans högst . Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Lagen omtryckt 1991:1334. [2]Senaste lydelse 1994:930. [3]Senaste lydelse 1994:930. 2.30Förslag till lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd Härigenom föreskrivs att 10, 10 a och 27 b §§ lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd[1] skall ha följande lydelse. 10 §[2] Det allmänna arbetsvillkoret innebär att den sökande under en ramtid av 12 må- nader före arbetslöshetens inträde skall ha utfört antingen förvärvs- arbete 1. , varvid hänsyn tas endast till månad då förvärvsarbete har utförts eller, om sökanden inte uppfyller detta villkor, 2. , varvid hänsyn tas endast till månad då förvärvsarbete har utförts . Med tid då förvärvsarbete har utförts likställs 1. uppsägningstid, även om arbetstagaren inte behöver stå till arbetsgivarens förfogande, 2. semester, och 3. annan tid då den 3. annan tid då den arbetslöse av något annat arbetslöse av något annat skäl än sjukdom, skäl än sjukdom, värnpliktstjänstgöring tjänstgöring enligt lagen eller barns födelse har (1994:000) om varit ledig med hel totalförsvarsplikt eller eller delvis bibehållen barns födelse har varit lön. ledig med hel eller delvis bibehållen lön. Med förvärvsarbete avses inte beredskapsarbete enligt förordningen (1987:411) om beredskapsarbete. 10 a §[3] Det särskilda arbetsvillkoret innebär att för den som inte uppfyller kraven på förvärvsarbete enligt det allmänna arbetsvillkoret skall med tid då förvärvsarbete har utförts jämställas tid då sökanden under en ramtid av 12 månader före arbetslöshetens inträde 1. har utfört beredskapsarbete enligt förordningen (1987:411) om beredskapsarbete, 2. i enskilt hem har vårdat åldring eller handikappad i sådan utsträckning att hon eller han har varit förhindrad att stå till arbetsmarknadens förfogande, 3. har deltagit i och, om inte särskilda skäl hindrat det, fullföljt sådan arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering för vilken staligt utbildningsbidrag har lämnats eller deltagit i verksamhet för arbetslivsutveckling enligt länsarbetsnämndens anvisning, eller 4. har fullgjort 4. har fullgjort värnplikt eller fått tjänstgöring enligt lagen föräldrapenningförmån (1994:000) om total- enligt lagen (1962:381) försvarsplikt eller fått om allmän försäkring, i föräldrapenningförmån enligt båda fallen dock till- lagen (1962:381) om sammans högst . allmän försäkring, i båda fallen dock tillsammans högst . 27 b §[4] Den som i minst 90 Den som i minst under en kalenderdagar under en ramtid av i ramtid av i anslutning till att hon anslutning till att hon eller han har avslutat eller han har avslutat utbildning på heltid som utbildning på heltid som omfattar minst ett läsår omfattar minst ett läsår och som berättigar till och som berättigar till studiesocialt stöd har studiesocialt stöd har stått till arbets- stått till arbets- marknadens förfogande marknadens förfogande som som arbetssökande genom arbetssökande genom den den offentliga offentliga arbetsförmedlingen eller arbetsförmedlingen eller förvärvsarbetat är förvärvsarbetat är berättigad till grundbe- berättigad till grundbe- lopp utan att ha upp- lopp utan att ha upp- fyllt ett arbets- fyllt ett arbetsvillkor. Vid bestämmande Vid bestämmande av ramtid av ramtid räknas inte in räknas inte in tid då tid då sökanden har varit sökanden har varit hin- hindrad att stå till drad att stå till arbetsmarknadens för- arbetsmarknadens för- fogande på grund av fogande på grund av sjukdom, värnplikts- sjukdom, tjänstgöring tjänstgöring, havandeskap enligt lagen (1994:000) eller vård av eget barn om totalförsvarsplikt, eller adoptivbarn som havandeskap eller vård av inte har fyllt . eget barn eller adoptiv- barn som inte har fyllt . En sökande för vilken en ersättningsperiod enligt 14 § denna lag eller 14 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring har gått till ända sedan hon eller han har fyllt utan att ett nytt arbetsvillkor enligt 27 a § första stycket 1 har uppfyllts, skall vid tillämpning av första stycket anses ha fullgjort ett arbetsvillkor. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Lagen omtryckt 1982:433. [2]Senaste lydelse 1994:929. [3]Senaste lydelse 1994:929. [4]Senaste lydelse 1994:929. 2.31Förslag till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvis- ter Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 2 §[2] Denna lag tillämpas ej på 1. mål som enligt lag får upptas endast av viss tingsrätt eller som skall handläggas av tingsrätt i annan sammansättning än som anges i , 2. mål som skall handläggas av tingsrätt med tilllämpning av konkurslagen (1987:672) eller ackordslagen (1970:847), 3. mål om skadestånd i anledning av brott, om talan föres i samband med åtal för brottet, 4. mål om ersättning för yrkesskada, när tvisten ej rör kollektivavtals rätta innebörd. Lagen skall inte tilllämpas på mål som rör arbetstagare som avses i 1 § lagen (1994:260) om offentlig anställning, när tvisten gäller 1. fråga som rör anställning av arbetstagare utan att enbart avse tvist om kollektivavtal, 2. 2. tjänstgöringsskyldighet tjänstgöringsskyldighet för ordinarie domare för ordinarie domare enligt lagen (1994:261) enligt lagen (1994:261) om fullmaktsanställning. om fullmaktsanställning, 3. tjänstgöringsskyldighet enligt 10 § arbetsrättsliga beredskapslagen (1987:1262). Lagen skall inte heller tillämpas på andra mål som rör arbetstagare hos arbetsgivare med offentlig ställning, när tvisten gäller en fråga som är reglerad i lag eller annan författning och det i samma författning föreskrivs att beslut i frågan får överklagas hos regeringen, en förvaltningsdomstol eller en förvaltningsmyndighet. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Lagen omtryckt 1977:530. [2]Senaste lydelse 1994:268. 2.32Lag om ändring i lagen (1994:260) om offentlig anställning Härigenom föreskrivs att 21 § lagen (1994:260) om offentlig anställning skall ha följande lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Föreskrifterna i 14-19 §§ gäller inte 1. dem som kan 1. dem som kan meddelas meddelas disciplinpåföljd disciplinpåföljd enligt enligt lagen (1986:644) lagen (1994:000) om om disciplinförseelse av disciplinansvar inom krigsmän, m.m., för totalförsvaret, m.m., för förseelser som omfattas förseelser som omfattas av den lagen av den lagen, 2. hälso- och sjukvårdspersonal, som i sin yrkesutövning står under tillsyn, för sådana förseelser i denna yrkesutövning som skall prövas av , 3. veterinärer för sådana förseelser i yrkesutövningen som skall prövas av . Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefen för departementet (dir. 1991:40) en kommitté för att se över grunderna för totalförsvarets personalförsörjning genom pliktsystem. Kommittén, (ledamöter: , ordförande, , , , , , , . entledigades och och Skånberg förordnades ) antog namnet . bemyndigade regeringen (dir. 1992:71) chefen för att tillkalla en utredare med uppdrag att lämna förslag till författningsreglering med anledning av förslag till nytt pliktsystem för totalförsvarets personalförsörjning. Till särskild utredare förordnades generaldirektören vid . Utredningen antog namnet Utredningen om författningsreglering av totalförsvarsplikten (UFT). har avgett betänkandet Totalförsvarsplikt (SOU 1992:139) och UFT har avgett betänkandena Lag om totalförsvarsplikt (SOU 1993:36) och Lag om totalförsvarsplikt Följdändringarna (SOU 1993:101). De förstnämnda båda betänkandena har remissbehandlats gemensamt. UFT:s sista betänkande har också remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. Sammanfattningar av och UFT:s förslag finns i bilaga 2 respektive i bilaga 3. De lagförslag som läggs fram i UFT:s betänkanden finns i bilaga 4. Remissyttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementet, dnr 93/183/MIL, dnr 93/1029/RS och dnr 93/2669/RS. Regeringen lämnar denna dag till även en proposition med förslag till en ny lag om civilt försvar som skall ersätta civilförsvarslagen (1960:74), lagen (1964:63) om beredskap, lagen (1981:1216) om kyrklig beredskap, m.fl. lagar. Regeringen har vidare i prop. 1993/94:112 begärt godkännande av att och Vapenfristyrelsen avvecklas och att en ny central myndighet för hantering av pliktpersonal inrättas. har beslutat i enlighet med propositionen (bet. 1993/94FöU:8, rskr.1993/94:175). Efter beslut har regeringen bemyndigat chefen för att tillsätta en organisationskommitté (dir. 1994:24) med uppgift att förbereda inrättandet av den nya myndigheten, som skall benämnas . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finnns i bilaga 6. Lagrådet föreslår vissa förtydliganden i lagtexten. Lagrådet har i sitt yttrande också anfört att författningskommentaren till lagen om arbetsförmedlingstvång borde utvecklas. Med anledning härav har författningskommentaren utvecklats i de delar där förslaget innehåller sakliga förändringar i förhållande till gällande rätt. Lagrådet har också anfört, i fråga om ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning, att den äldre lagens bestämmelser borde gälla även för den som antagits till grundutbildning före den nya lagens ikraftträdande, oavsett om grundutbildningen hunnit påbörjas eller inte. Regeringen delar Lagrådets uppfattning. I propositionens lagförslag i denna del har därför ikraftträdande- och övergångsbestämmelsen formulerats på sätt som Lagrådet förordat. Lagrådet har även påpekat att lagrådsremissens lagförslag, såvitt avser ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. kunde göras mindre långtgående. Regeringen har följt Lagrådets påpekande i detta avseende. Vi återkommer till detta under avsnitt 10. Regeringen har i propositionen även i övrigt följt Lagrådets förslag. Vi återkommer i författningskommentaren till de synpunkter Lagrådet framfört som inte enbart är av språklig karaktär. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten med anledning av vad som förekommit vid lagrådsföredragningen. Utöver de lagförslag som fanns med i lagrådsremissen innehåller propositionen förslag till följdändringar i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister och lagen (1994:260) om offentlig anställning. Dessutom föreslås en ändring i ytterligare en bestämmelse i studiestödslagen (1973:349). Eftersom det endast rör sig om rena följdändringar av teknisk karaktär har regeringen bedömt att Lagrådets hörande i dessa delar skulle sakna betydelse. 4.1 Vissa begrepp m.m. Totalförsvar - militärt försvar och civilt försvar Begreppet totalförsvaret finns definierat i beredskapsförordningen (1993:242) och avser den verksamhet som är nödvändig för att förbereda landet inför yttre hot och för att ställa om samhället till krigsförhållanden. Totalförsvaret omfattar således både de förberedelser som måste ske i samhället för att vi skall kunna bemästra påfrestningarna under höjd beredskap och hela den verksamhet som skall bedrivas då. Totalförsvarets förmåga grundas främst på det fredstida samhällets resurser och dess förmåga till omställning. Enligt den s.k. ansvarsprincipen medför ansvaret för en verksamhet i fred ett ansvar också i krig. Totalförsvaret består av det militära försvaret och det civila försvaret. Den viktigaste uppgiften för det militära försvaret är att möta väpnade angrepp mot . Huvuduppgiften för det civila försvaret är att värna civilbefolkningen mot verkningarna av krigshandlingar och trygga en livsnödvändig försörjning, att stödja det militära försvaret samt att för fullföljandet av dessa uppgifter upprätthålla de viktigaste samhällsfunktionerna. Det civila försvaret omfattar all den civila verksamhet som ingår i totalförsvaret och betecknar således inte en organisation. Inte heller det militära försvaret är benämningen på en organisation utan avser den verksamhet som bedrivs framförallt av försvarsmakten men också av andra organ. Som framgår av propositionen med förslag till ny lag om civilt försvar omfattar det civila försvaret de beredskapsförberedelser som statliga myndigheter, kommuner, landsting, företag, organisationer och enskilda vidtar i fred och den civila verksamhet som behövs i krig. I detta sammanhang bör framhållas att begreppet det civila försvaret är vidare än termen civilförsvaret eller civil- försvarsverksamheten. Verksamheten inom det civila försvaret är uppdelad i ett tjugotal funktioner. Varje funktion representeras av en funktionsansvarig myndighet som, under regeringen, ansvarar för samordningen av beredskapsförberedelserna i fred och verksamheten under höjd beredskap. har fattat beslut om en ny organisation av försvarsmaktens ledning. Denna förändring i ledningsorganisationen inom det militära försvaret innebär bl.a. att det inrättas en ny myndighet, Försvarsmakten. Myndigheten kommer huvudsakligen att bestå av de myndigheter som enligt förordningen (1983:276) om verksamheten inom försvarsmakten ingår i huvudprogrammen Arméförband, Marinförband, Flygvapenförband och Operativ ledning m.m. (huvudprogram 1-4.) Vissa gemensamma myndigheter som enligt nyssnämnda förordning ingår i huvudprogrammet Gemensamma myndigheter (huvudprogram 5) skall i fortsättningen ligga utanför Försvarsmakten och lyda direkt under regeringen. I 13 kap. 6 § regeringsformen (RF) anges förutsättningarna för att bemyndiga regeringen att under krig och andra säkerhetspolitiska kriser meddela föreskrifter i ämnen som annars fordrar lagform. Ett sådant bemyndigande får ge för situationer när landet befinner sig i krig eller krigsfara eller när det råder utomordentliga förhållanden antingen på grund av att det är krig utanför landets gränser eller på grund av att har varit i krig eller krigsfara. Genom lagen (1992:1403) om höjd beredskap har regeringen bemyndigats att besluta om höjd beredskap i en utsträckning som fullt ut utnyttjar de möjligheter som 13 kap. 6 § RF ger. Regeringen skall således kunna besluta om höjd beredskap om är i krig eller krigsfara eller om det råder utomordentliga förhållanden på grund av att det är krig utanför landets gränser eller på grund av att befunnit sig i krig eller krigsfara. Höjd beredskap indelas i lagen i beredskapsgraderna skärpt beredskap och högsta beredskap. RF:s möjlighet till bemyndigande har även utnyttjats i ett stort antal s.k. fullmaktslagar. Dessa är normalt konstruerade så att de automatiskt träder i tillämpning om är i krig. Vidare brukar de innehålla en bestämmelse om att regeringen får besluta att lagen skall tillämpas om landet är i krigsfara eller om det råder utomordentliga förhållanden på grund av att det är krig utanför landets gränser eller av att varit i krig eller i krigsfara. Normalt skall godkänna ett sådant beslut. När höjd beredskap råder kommer personal inom totalförsvaret helt eller delvis att tas i anspråk med plikt för uppgifter inom totalförsvaret. Sådan tjänstgöring kan emellertid bli aktuell även innan en säkerhetspolitisk kris gått så långt.