prop · GI03122 · 1995-01-01 00:00:00 — Förslaget till allmän löneavgift är utformat efter mönster av den upphävda allmänna löneavgiften. Förslaget är därför enligt regeringens bedömning av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Övriga lagförslag innebär endast förändringar i de skattebelopp som tas ut eller utgör följdändringar. Även dessa är därför av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4 Finansieringen av medlemskapet i EU Vår bedömning är att statens utgifter kan minskas med ca 6 mdkr vid ett medlemskap i . Det är viktigt att framhålla att dessa utgiftsbegränsningar i de flesta fall inte innebär minskade resurser till berörda sektorer, då medel istället utbetalas från gemenskapsbudgeten. Inom område kommer att göras neddragningar främst avseende bistånd och östsamarbete. Vissa nedjusteringar kommer att göras på forskningsområdet, som berör bl.a. närings-, utbildnings- samt miljö- och naturresursdepartementens områden. Det regionala och arbetsmarknadspolitiska området kommer också att beröras. Vidare kommer bidrag till EFTA och EFTA:s fond för ekonomisk och social utjämning att bortfalla som en direkt följd av medlemskapet i EU. Förslag i dessa delar med fördelning på olika anslag kommer att presenteras budgetproposition. Med utgiftsbegränsningar på ca 6 mdkr återstår ca 14 mdkr som skall finansieras genom inkomstförstärkningar. I detta avsnitt redovisas förslag som sammantagna medför inkomstförstärkningar på 5,4 mdkr. Resterande förslag återkommer vi till budgetproposition. En strävan är att skatteåtgärderna så långt möjligt koncentreras till sektorer som är bidragsmottagare från EU eller till aktiviteter som i andra avseenden kan anses gynnas av ett medlemsskap. Finansieringen bör ske genom en belastning på produktionen, ej välfärden. För valet mellan olika skattehöjningar innebär detta att i första hand sådana skatter bör höjas där skattesubjektet utgörs av företag. Liksom i andra sammanhang är det angeläget att de skattehöjningar som väljs i så liten utsträckning som möjligt leder till välfärdsförluster utöver den ound- vikliga som följer av själva skatteuttaget. De extra bördor som följer av skattens snedvridande effekter på produktion och konsumtion bör begränsas i så stor utsträckning som möjligt. Av tidigare presenterade propositioner framgår att ett svenskt EU-medlemsskap framtvingar ett antal skatteförändringar. Budgetkonsekvenser av betydelse uppkommer på områdena för indirekt skatt, mervärdesskatt och punktskatter. Vid ett svenskt EU-medlemskap är det exempelvis nödvändigt att höja momsen på porto och serveringstjänster. Dessa inkomstförstärkningar balanseras av vissa budgetförsvagningar. En övergång från importmoms till beskattning i senare led ger ett skattebortfall i form av en ränteförlust för staten som till viss del motverkas av en inkomstförstärkning p.g.a. förkortad redovisningsperiod. Vidare har vissa justeringar i olika punktskatter budgetkonsekvenser. Sammantagna medför dessa åtgärder en varaktig inkomstförstärkning på 0,9 mdkr. Enligt ett EG-direktiv är det vidare nödvändigt att halvera stämpelskatten på aktier. Regeringen har i den ekonomisk-politiska propositionen (1994/95:25) föreslagit ett slopande av stämpelskatten i syfte att stimulera nyemissionsverksamheten i näringslivet. Konsekvenserna för statens finanser av denna förändring har avräknats från de budgetförstärkningar som redovisades i prop. 1994/95:25 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. 4.2 Införandet av en allmän löneavgift Vi föreslår i denna proposition att en allmän löneavgift på införs fr.o.m. för finansiering av medlemskapet i EU. Löneavgiften föreslås utformad så att den motsvarar en höjning av arbetsgivar- och egenavgifterna . I ett medelfristigt perspektiv är en höjning av arbetsgivaravgifterna motiverad även om skäl talar mot denna åtgärd i ett långsiktigt tidsperspektiv. Som ett inslag i försöken att försvara kronkursen sänktes arbetsgivaravgifterna , som mervärdesskatten höjdes. Därefter deprecierades den svenska kronan. Följaktligen skedde en dubbel devalvering, såväl en intern som en extern. Den kraftiga förstärkningen av konkurrenskraften gör det möjligt att delvis återta den sänkning av arbetsgivaravgifterna som gjordes innan kronfallet. För att statsbudgeten skall förstärkas bör den höjda arbetsgivaravgiften avse en avgift som redovisas på statsbudgeten. En avgift med samma utformning som den upphävda allmänna löneavgiften är därvid enligt vår mening en lämplig lösning. Avgiften bör grundas på såväl löneinkomster som inkomster av annat förvärvsarbete. Som en följd av att en allmän löneavgift införs är det motiverat med en följdjustering av de särskilda löneskatterna och premieskatten för grupp- livförsäkringar. Ett införande av en allmän löneavgift om på löneinkomster ger tillsammans med övriga förändringar en nettobudgetförstärkning för offentlig sektor på 5,4 mdkr (brutto 11,0 mdkr). Avvikelserna mellan netto- och bruttoeffekter förklaras av att löneavgiften förutsätts övervältras på driftsöverskott och löner, vilket reducerar underlaget för andra avgifter och inkomstskatter. då övervältringen inte torde ha skett fullt ut beräknas inkomstförstärkningen till 6,3 mdkr. Höjningen av arbetsgivaravgifterna kommer att leda till merkostnader i kommunsektorn. I enlighet med vad som redovisas i prop. 1994/95:40 om att den sociala sektorn ej bör drabbas och i enlighet med den s.k. finansieringsprincipen skall hela detta belopp återföras till kommunsektorn. 4.3 Utformningen av den allmänna löneavgiften samt vissa konsekvensändringar Regeringens förslag: En allmän löneavgift tas ut på löneinkomst och inkomst av annat förvärvsarbete. Avgiften blir och beräknas på det underlag som gäller för arbetsgivaravgift respektive egenavgift till folkpensioneringen enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. Både den särskilda löneskatten på förvärvsinkomster och den särskilda löneskatten på pensionskostnader höjs . Även den särskilda premieskatten för grupplivförsäkringar höjs som en konsekvens härav. Likaså sker en justering av schablonavdraget för egenavgifter. Skälen för regeringens förslag: Som framgått av det föregående skall en allmän löneavgift på införas för finansiering av medlemskapet i EU. Avgiften bör lämpligen kunna utformas efter mönster av den upphävda allmänna löneavgiften. Även om utformningen därmed kommer att ansluta till vad som gäller för uttag av socialavgifter är det i både rättslig och ekonomisk mening dock fråga om en skatt. Den allmänna löneavgiften bör tas ut på både löneinkomst och inkomst av annat förvärvsarbete och den bör beräknas på det underlag som gäller för beräkning av arbetsgivaravgift resp. egenavgift till folkpensioneringen enligt socialavgiftslagen. Särskild löneskatt tas ut dels enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, dels enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader. Skattesatserna för de särskilda löneskatterna är beräknade så att de schablonmässigt skall motsvara skattedelen av de sociala avgifterna. Som en konsekvens av den nu föreslagna allmänna löneavgiften bör därför enligt de beräkningskonventioner som använts även de särskilda löneskatterna höjas . Vidare bör av denna anledning även skattesatserna i lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m. höjas. Som en konsekvens av nu nämnda höjningar bör även schablonavdragen för egenavgifter justera. Förslaget föranleder ändringar i punkt 19 av anvisningarna till 23 § och punkt 7 av anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:370), 1 § uppbördslagen (1953:272), 1 och 2 §§ lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, 1 och 3 §§ lagen om särskild löneskatt på pensionskostnader, 4 - 6 §§ lagen om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m. och 1 kap. 1 § lagen (1981:691) om socialavgifter. 5.1 Lagen om allmän löneavgift Paragrafen reglerar arbetsgivares skyldighet att betala den nya allmänna löneavgiften. Som framgår av andra meningen beräknas avgiften på samma underlag som folkpensionsavgiften. Bestämmelsen reglerar egenföretagares skyldighet att betala allmän löneavgift på inkomst av annat förvärvsarbete. Även här beräknas avgiften på samma underlag som folkpensionsavgiften. Här anges att den allmänna löneavgiften är av underlaget och att avgiften tillfaller staten. I paragrafen anges för det första att bestämmelserna i 5 kap. lagen (1981:691) om socialavgifter om exempelvis debitering och uppbörd skall tillämpas även beträffande den allmänna löneavgiften. Vidare anges att de bestämmelser av t.ex. skattemässig och straffrättslig natur som enligt fristående författningar gäller för socialavgifter också skall tillämpas beträffande den allmänna löneavgiften. 5.2 Lagen om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) punkt 19 av anvisningarna till 23 § och punkt 7 av anvisningarna til1 33 § Schablonavdraget höjs som en konsekvens av införandet av den allmänna löneavgiften. 5.3 Lagen om ändring i uppbördslagen (1953:272) I andra stycket har införts en upplysning om att vad som sägs i denna lag om egenavgifter enligt lagen om socialavgifter även tillämpas i fråga om allmän löneavgift och att detta framgår av lagen (1994:000) om allmän löneavgift. 5.4 Lagen om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter I första stycket har införts en upplysning om att denna lag tillämpas även i fråga om allmän löneavgift och att detta framgår av lagen (1994:000) om allmän löneavgift. Den tidigare upplysningen om att lagen är tillämplig även i fråga om arbetsmiljöavgift har tagits bort eftersom arbetsmiljöavgift enligt lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift inte tas ut på ersättning som utgetts efter . 5.5 Lagen om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster 1 och 2 §§ Skattesatserna höjs som en konsekvens av införandet av den allmänna löneavgiften. Hänvisningen i första stycket punkt 6 till lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv har tagits bort eftersom sistnämnda lag har upphört att gälla. 5.6 Lagen om ändring i lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m. 4, 5 och 6 §§ Skattesatserna höjs som en konsekvens av införandet av den allmänna löneavgiften. 5.7 Lagen om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader 1 och 3 §§ Skattesatsen höjs som en konsekvens av införandet av den allmänna löneavgiften. En justering av en avdragspost i avräkningsschemat har skett som en konsekvens av förslaget om höjning av skattesatsen för avkastningsskatt på pensionsmedel från . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1994/95:122 Finansiering av medlemskap i .