prop · GI03161 · 1995-01-01 00:00:00 — Från samhällsekonomisk synpunkt är det därför viktigt att de nya jobb som skapas inte koncentreras till någon enstaka ort eller region samt att alla regioner får en väl differentierad arbetsmarknad. Regional balans främjar samhällsekonomisk tillväxt. Utifrån de övergripande målen vill regeringen ange följande punkter som riktlinjer för det regionalpolitiska arbetet: En grundläggande förutsättning för att de regionalpolitiska målsättningarna ska kunna förverkligas är att regionalpolitiska hänsyn genomsyrar hela regeringens arbete. Levnadsförhållandena och möjligheterna för näringslivsutveckling i olika regioner påverkas av betydligt fler omständigheter än regionalpolitiska anslag. Det är många politikområden som måste samverka om vi ska nå regional balans. Beslut om telekommunikationer, statsbidrag till kommunerna, forskning, högre utbildning, insatser inom kulturområdet, energiförsörjning, vägar, järnvägar, riktlinjer för statliga verk och myndigheter m.m. påverkar på olika sätt möjligheterna till regional utveckling. Det är därför av yttersta vikt att insatserna inom olika sektorer utformas och samordnas på ett sådant sätt att de möjliggör en positiv utveckling i hela . Sektorssamordning är en viktig ledstjärna i regeringens regionalpolitik. Intet är vunnet i arbetet för regional balans om staten ger med ena handen och tar tillbaka med den andra. På lokal och regional nivå finns många exempel på hur en effektiv nätverkssamverkan byggts upp. En sådan samverkan är viktig. De formella strukturerna stat, kommun och landsting måste samverka för att på bästa sätt tillvarata samhällets resurser. Människors initiativkraft och engagemang för den egna närmiljön är en annan grundläggande faktor för en positiv utveckling av sysselsättning och företagande. Den lokala mobiliseringen är livsnödvändig för landsbygd och glesbygd. För regeringen är det därför angeläget att stödja och underlätta denna verksamhet. Därför måste det viktigaste perspektivet i regionalpolitiken vara det lokala initiativet och engagemanget. Engagemang och aktivitet underifrån måste uppmuntras och stödjas. Detta synsätt ställer mycket höga krav på alla inblandade aktörer; lokala föreningar, kommuner, länsstyrelser, centrala myndigheter m.fl.. Det krävs lyhördhet, respekt, delaktighet, samverkan och samordning på varje nivå. Därutöver krävs att man lokalt och regionalt noggrant analyserar hur de lokala förutsättningarna ser ut, fastställer mål för framtiden och bestämmer sig för vilka vägar man skall gå för att nå dessa mål. Vi tror att genomarbetade utvecklingsplaner kommer att ha ännu större betydelse . Det finns exempel på hur planer med ökad integrering av fysisk, ekonomisk, lokal och regional planering resulterat i ett effektivare sätt att hantera samhällets resurser. Dessa goda exempel kan ligga till grund för en förnyad och utvecklad samhällsplanering. I dessa planer måste statens resurser integreras på ett flexibelt sätt och i enlighet med lokala och regionala önskemål. Med detta synsätt som grund blir statens roll både viktigare och svårare . För statens del innebär det att den måste bli bättre på att ta tillvara förslag och idéer från medborgarna. Det leder till ökad decen- tralisering av resurser, ansvar och befogenheter och ställer krav på samordning, helhetssyn och samverkan mellan många olika aktörer. Flera undersökningar visar att kvinnorna i stor utsträckning deltar i det lokala utvecklingsarbetet. Kvinnokraften, som utgör en stor del av ut- vecklingskraften i landsbygd och glesbygd, måste uppmärksammas och stödjas. Insatser för kvinnors företagande kostar mindre per jobb än andra åtgärder. Det är viktigt att kvinnorna uppmärksammas i regionalpolitiken. Det är alldeles för få åtgärder som är riktade till kvinnor och som gynnar kvinnors verksamhet. I glesbygden råder det ett kvinnounderskott och kvinnoflykten har inte kunnat stoppas. Exempel finns tyvärr på att kvinnors engagemang, kvinnliga eldsjälar och kvinnliga insatser inte har tagits tillvara. Länsstyrelserna bör ha ett stort ansvar för att kvinnor och ungdom ska kunna göra sig gällande i regionalpolitiken. Varje krona i de regionalpolitiska anslagen måste användas så effektivt som möjligt för att bidra till regional balans. Det gäller i synnerhet i ett kärvt statsfinansiellt läge. Det innebär att resurserna måste koncentreras till de mest utsatta regionerna. I förhandlingarna mellan och har dessa geografiska områden preciserats mycket noggrant. Det handlar om målområde 2 (regioner med industrier på tillbakagång), målområde 5b (landsbygdsområden med problem) och målområde 6 (glest befolkade områden). Denna prioritering kommer att genomsyra även den nationella regionalpolitiken. De regionalpolitiska stöden ska i första hand gå till de regioner som har störst problem. 5.2 Nya möjligheter genom medlemskapet i Europeiskaunionen Regeringens bedömning: EU-medlemskapet innebär nya möjligheter för regionalpolitiken. Skälen för regeringens bedömning:Sveriges medlemskap i den Europeiska unionen innebär att nya former för lokalt och regionalt inflytande byggs upp. Nya och spännande samarbetsmönster kan utvecklas inom ramen för strukturfondernas olika målområden. Det innebär att traditionella läns- och kommungränser överskrids och att det blir nya kontaktvägar mellan regioner, regering och . Vidare tillförs regional-, arbetsmarknads- och landsbygdspolitiken nya resurser. Av de ca som det handlar om kommer drygt en miljard att gå till programmen för målområdena 2, 5b och 6 - dvs. de mest utsatta regionerna. Därutöver kommer betydande delar av gemenskapsinitiativen, målen 3, 4 och 5a att beröra målområdena 2 och 5. Det innebär att regionalpolitiskt prioriterade regioner kommer att få en stor del av återflödet. Trots ett kärvt statsfinansiellt läge, blir det en kraftig förstärkning av regionalpolitiken. Medlen från uppväger mer än väl besparingen på i den nationella regionalpolitiken. Regeringens uppfattning är att det ska finnas ett starkt regionalt och lokalt inflytande vid fördelningen av medlen från . Den princip som gäller i den nationella regionalpolitiken ska gälla även i EU-sammanhang. Den moderna regionalpolitiken bygger på att ge hjälp till självhjälp - att stödja och uppmuntra lokala och regionala initiativ. Förutom EU-medlemskapet har även andra förutsättningar ändrats som leder till att regionalpolitiken kräver öppenhet för omtänkande och nya lösningar. Vi tänker bl.a. på de omvälvande förändringarna inom den offentliga sektorn och förskjutningen från varu- till tjänsteproduktion inom den privata sektorn. Med utgångspunkt i de föreslagna målen och redovisade riktlinjerna kommer regeringen, vilket redovisas i propositionen, att inom olika områden fortsätta eller initiera ett förändringsarbete. 6 Utfall av de särskilda regionalpolitiska medlen /94 uppgick de regionalpolitiska anslagen på Arbets- marknadsdepartementets huvudtitel till . I det följande redovisas utfallen av de olika verksamheter som fått stöd av eller bedrivits med dessa medel. Under anslaget C 2. Regionala utvecklingsinsatser m.m., det s.k. länsanslaget, anvisade för /94. Av dessa använde länsstyrelserna sammanlagt till projektverksamhet, vilket motsvarar av anslaget. Medlen fördelades på totalt omkring 2 500 projekt. De sju skogslänen stod för av den totala projektverksamheten. i har beviljat mest medel till projektverksamhet, nästan . Därefter följer de övriga tre nordligaste länen, , och . Projektverksamheten minskade kraftigast jämfört med /93 i , , och . Dessa län använde istället ökade medel till lokaliseringsbidrag och utvecklingsbidrag. Sammantaget minskade projektverksamheten något under /94 i jämförelse med /93. Skillnaden är dock marginell. Diagram 1 visar att nio län minskat projektverksamheten mot föregående budgetår. Sju av de nio länen har betydande delar inom stödområdet. Diagram 1: Medel anslagna för projektverksamhet fördelade på län under budgetåren 1992/93 och 1993/94 (tkr) redovisar utfallet av verksamheten i en rapport: "Länsstyrelsernas projektverksamhet 1993/94" (R 1994:63). Av rapporten framgår bl.a. att medlen under budgetåret främst användes till projekt inom industrisektorn, , till forskning och utveckling, , samt till utbildning, . Jämställdhet och utbildning är de sakområden som ökat mest. Sakområdet kommunikationer har minskat, medan antalet kunskapsspridande projekt ökat. Minst medel har beviljats för handels- och energiprojekt, 9 respektive . När det gäller det genomsnittliga beloppet som beviljats ett projekt noteras en relativt jämn bild över sakområdena. Tre sakområden har ett snitt , nämligen forskning och utveckling, teknikspridning och kommunikationer. Beloppet är minst för kulturprojekt, . Diagram 2 visar projektmedlens totala fördelning mellan olika sakområden. Diagram 2: Projektverksamheten fördelad på sakområden under /94 (tkr) I det följande redovisas utfallet av de olika stödformerna . De stödformer som kan användas i samband med investeringar, lokaliseringsstöd och utvecklingsbidrag redovisas tillsammans. Förutom de redovisade stödformerna bör nämnas att har anslagit som en temporär insats under innevarande budgetår för särskilda regionala åtgärder för regional utveckling och tillväxt. Dessa medel används till dels ett tillfälligt småföretagsstöd, dels kompetenshöjande och andra företagsinriktade åtgärder. Förordningen (1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd omfattar lokaliseringsstöd (lokaliseringsbidrag och lokaliseringslån), utvecklings- och sysselsättningsbidrag samt lån till regionala investmentbolag. Av följande sammanställning framgår beviljat stöd (exkl. sysselsättningsbidrag och lån till regionala investmentbolag), antal arbetsställen, beräknad sysselsättningsökning samt subvention per nytt arbetstillfälle . Budgetår 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 Antal arbetsställen 732 654 589 538 769 Beviljat stöd (mkr) Lokaliseringsbidrag 921 774 645 430 667 m.m.1) Lokaliseringslån 146 94 - 43 125 Summa 1067 868 645 473 792 Beräknad sysselsätt- ningsökning, antal 4494 4239 3386 2473 3865 ", varav kvinnor, antal1557 1284 1280 743 1242 ", " " , % 35 30 38 30 32 Subvention per nytt 174 169 178 174 170 arbetstillfälle (tkr)2 1) Inkl. utvecklingsbidrag och de äldre stödformerna investeringsbidrag, offertstöd och regionalpolitiskt utvecklingskapital. 2) I beloppet ingår inte stöd till lokaler för uthyrning. Inte heller lokaliseringsbidrag på sammanlagt som lämnats till under budgetåren 1987/88-1989/90 i syfte främst att bevara sysselsättningen vid vissa av bolagets gruvor. Efterfrågan på regionalpolitiskt företagsstöd var under /94 högre än under de två föregående budgetåren. Totalt fick 769 företag (arbets- ställen) stöd i samband med investeringar på som skall genomföras . Detta är en kraftig uppgång i förhållande till de två föregående budgetåren. Uppgången gäller såväl beräknade investeringskostnader som beviljat stöd och beräknad sysselsättningsökning. Den sammanlagda summan av beviljade lokaliseringsstöd och utvecklingsbidrag beror, som bl.a. framgår av sammanställningen, till stor del på den ekonomiska konjunkturens utveckling. Subventionen per beräknat nytt arbetstillfälle har, trots inflation och lågkonjunktur, legat på ungefär samma nominella nivå . Cirka 3 900 nya arbetstillfällen beräknas bli effekten av de redovisade besluten under /94. Till detta skall läggas den beräknade nettoeffekten av sysselsättningsbidraget. Enligt nämnda förordning skall av det antal arbetsplatser som tillkommer till följd av beviljat lokaliseringsstöd förbehållas vartdera könet. Om det finns särskilda skäl får undantag medges från denna bestämmelse. Såsom framgår av sammanställningen har andelen kvinnor inte under något av de redovisade åren uppgått till kvoteringsregelns angivna . Regeringen anser det otillfredsställande att villkoret om könskvotering inte uppfylls. har i uppgift att följa den regionalpolitiska stödgivningen och utvärdera de regionalpolitiska stöden till företag. har enligt vad vi erfarit också ökat sina ansträngningar för att det uppställda målet skall uppnås av samtliga berörda stödgivare. Av följande sammanställning framgår länsvis beviljat stöd i /94 fördelat på antalet arbetsställen, investeringskostnad, stödform och beräknad sysselsättningsökning. Län Antal Investe- Beviljat stöd Ber. syssel- arbets-rings- Bidrag1 Lok.- sättn.ökn. ställenkostnad lån totalt kv. 7 8,0 2,5 1,0 20 7 25 132,8 24,1 2,3 192 59 63 532,8 90,4 20,8 914 288 27 208,9 27,4 3,4 94 32 11 28,1 6,7 6,2 66 31 63 307,6 82,5 7,2 281 68 38 63,6 19,0 5,0 169 35 14 43,1 9,2 0,3 49 12 45 155,5 34,2 7,7 247 84 68 94,6 28,3 6,6 286 95 110 295,2 78,6 14,4 288 83 78 215,5 90,5 22,4 355 149 148 272,8 95,8 22,7 583 199 72 215,0 78,3 4,7 323 101 Summa 769 2573,4 667,5 125,0 3865 1242 1)Lokaliserings- och utvecklingsbidrag Totalt har under /94 beviljats i form av bidrag och lån. Antalet företag som beviljats stöd är högst i och . Företag i , och har beviljats det mesta stödet, i vardera länet. Den beräknade sysselsättningsökningen är klart störst i , närmare en fjärdedel av det totala antalet nya arbetstillfällen. Av följande sammanställning framgår fördelningen av antalet arbetsställen, investeringskostnader och beviljat stöd i , beräknad sysselsättningsökning och subvention per nytt arbetstillfälle på olika stödområden under /94. Antal Inv.- Beviljat stöd Ber. syssel- Subv./ Stöd- arbets- kost- . område ställen nad Bidrag1) lån tot. (tkr)2) 1 158 425,0 186,5 34,7 790 296 236 2 249 916,4 226,2 33,1 1138 342 199 Tillfälligt 358 1183,3 243,1 56,9 1638 566 148 Utanför 4 48,7 11,6 0,0 299 38 39 Totalt 769 2573,4 667,5 124,7 3865 1242 170 1) Lokaliserings- och utvecklingsbidrag 2) I beloppet ingår inte stöd till lokaler för uthyrning Under lågkonjunkturen har det tillfälliga stödområdet utökats väsentligt. Det omfattar av landets befolkning jämfört med 2,3 respektive 5,0 för stödområdena 1 respektive 2. Branschmässigt dominerar liksom tidigare verkstadsindustrin vad avser såväl antalet företag, beviljat stöd som beräknad sysselsättningseffekt. 287 företag beviljades stöd på som beräknas skapa närmare 740 nya jobb inom denna bransch. Tjänsteföretagen tillhör också en bransch som fått mycket stöd. Bidrag och lån har beviljats 116 företag som bedriver uppdragsverksamhet, vilket har skapat en sysselsättningsökning på drygt 500 personer. Till detta kan läggas stöd som beviljats till partihandel och turism som beräknas ge ytterligare närmare 200 nya arbetstillfällen. Stödet till tjänsteföretag har till stor del bestått av utvecklingsbidrag för utgifter i samband med lokalisering av verksamhet till stödområdena. Även trävaruindustrin har /94 beviljats jämförelsevis mycket stöd. Andelen nyetablerade företag låg under /94 på samma nivå som under de tre tidigare budgetåren, av stödföretagen var nyetablerade. Däremot har aldrig ett så stort antal nyetablerade företag fått stöd som under /94. En fördelning av de företag som fått stöd under /94 efter antal anställda visar att av företagen hade färre än 20 anställda. i denna storleksklass har trendmässigt ökat . Beslut om regionalpolitiskt stöd fattades under /94 av länsstyrelser, och regeringen. Länsstyrelserna svarade under budgetåret för av alla beslut. Deras andel av det totalt beviljade stödbeloppet uppgick till eller . Arbetet med att genom samråd påverka tjänsteföretag att lokalisera till stödområden har gett goda resultat för både företag och regioner. Syftet med verksamheten är att bredda arbetsmarknaden i de regionalpolitiskt prioriterade regionerna genom etablering av privata tjänsteföretag som använder sig av modern tele- och datateknik. Detta skapar dessutom nya arbetstillfällen för i första hand kvinnor. En grundläggande förutsättning för verksamheten är en väl utbyggd informationsteknisk infrastruktur. aktiva uppsökande samrådsverksamhet började . har beslut fattats av regeringen och SIND/om stöd till företag som beräknats leda till drygt 5 100 nya arbetstillfällen i stödområden och stödjepunkter i anslutning till dessa. Av dessa beslut har projekt omfattande ca 200 arbetstillfällen inte kommit till stånd och stöden inte heller utbetalats, medan företag som initierat projekt rörande ca 440 arbetstillfällen försatts i konkurs efter det att stöd beviljats. I de fall företagen försatts i konkurs bevakar regelmässigt statens intressen i konkurserna. Under /94 fattades beslut om stöd som beräknas leda till sammanlagt 500 nya arbetstillfällen i tjänsteföretag. Regeringen avser att uppdra åt att också bedriva en uppsökande verksamhet gentemot tjänsteföretag. Lån till privata regionala investmentbolag Denna stödform har alltsedan den infördes haft en begränsad omfattning. Sammanlagt har beviljats i lån vid etablering av 15 investmentbolag. Under /94 beviljades ytterligare ett lån på . Glesbygdsstöd lämnades under /94 dels i form av stöd till företag (numera landsbygdsstöd), dels som stöd till kommersiell service i glesbygd. Sammanlagt beslutade länsstyrelserna om stöd för , varav till kommersiell service. Totalt sett innebar detta en ökning med jämfört med budgetåret före. Stöd till företag lämnades med vilket innebar en ökning med ca jämfört med föregående budgetår. Det var drygt 2 000 småföretag som erhöll denna form av investeringsstöd med en beräknad sysselsättningsökning på över 3 000 arbetstillfällen. Dessutom tryggades sysselsättningen för de 3 800 personer som fanns i företagen vid ansökningstillfället. En tredjedel av företagen fanns inom de areella näringarna. En fjärdedel avsåg företag inom industri och hantverk. Övriga företag fanns främst inom turism och servicenäringar. Glesbygdsstöd i form av stöd till kommersiell service lämnades under /94 med ca , vilket var högre än under budgetåret före. Hela ökningen avsåg investeringar. Enligt beräkningar bidrog stödinsatserna under förra budgetåret till att mer än 100 000 hushåll i glesbygden fick sin service säkrad eller förbättrad. Sysselsättningsbidrag lämnas enligt gällande regler per kalenderår i sänder under högst . För att få stöd måste företagen öka sysselsättningen och bibehålla den nya sysselsättningsnivån . Stöd lämnas endast i stödområdena 1 och 2. Av följande sammanställning framgår beviljat sysselsättningsbidrag för fördelat på antalet arbetsställen, årsarbetskrafter och beviljat belopp. 1990 1991 1992 19931 Antal arbetsställen 1457 1375 1195 1301 1225 Antal årsarbetskrafter 8887 8416 6957 6074 5099 Beviljat belopp (mkr) 213 255 212 186 156 1 Ytterligare beslut kommer att fattas . Systemet med nedsatta socialavgifter är inte utformat så att korrekta utfallsdata kan tas fram. Regeringen har givit () i uppdrag att utreda vilka åtgärder som krävs för att man med hjälp av uppgifter från skattemyndigheterna regelbundet skall kunna följa upp nedsättningen av socialavgifter med avseende på geografisk och branschvis fördelning. Verket har redovisat uppdraget och därvid bl.a. angett att en sådan uppföljning torde kunna genomföras till en relativt låg kostnad . utbetalades i transportstöd. Den geografiska fördelningen på de verksamhetsställen som bedrev verksamhet och som fick stöd framgår av följande tabell. Län Utbetalt bidrag, milj. kr. 8,4 8,9 11,1 35,3 36,6 117,2 75,7 De näringsgrenar som var de största stödmottagarna framgår av nedanstående tablå. Näringsgrenar Utbetalt belopp, milj. kr. Trävaruindustri 108,8 Verkstadsindustri 93,1 Kemisk industri 43,9 Livsmedelsindustri 28,2 Övriga 19,2 Sammanfattningsvis har enligt regeringens bedömning de regionalpolitiska företagsstöden varit av betydelse för näringslivet och medverkat till att skapa nya arbetstillfällen i regionalpolitiskt utsatta orter och regioner. Genom dessa olika åtgärder har också resurser i form av underutnyttjad arbetskraft och samhällelig infrastruktur kunnat tas till vara på ett sätt som bidragit till ekonomisk tillväxt i hela landet. 7 Olika samhällssektorers betydelse för denregionala utvecklingen Regeringens bedömning: Utformningen och inrikt- ningen av politiken inom en rad samhällssektorer, "den stora regionalpolitiken", har stor betydelse för utvecklingen i landets olika delar. De föränd- ringar som skett bör kartläggas och analyseras. Skälen för regeringens bedömning: Den statliga politiken inom flera sektorer har genomgått stora förändringar i fråga om styrning, finansiering m.m. Ett flertal bolagiseringar, privatiseringar och avregleringar har genomförts. Detta påverkar på flera sätt situationen i olika delar av landet. I rapporten (B 1994:3), redovisas också bl.a. att den inkomstutjämning mellan regioner som, via den "stora regionalpolitiken", skedde har upphört . Regeringen avser därför att kartlägga och analysera de regionala konsekvenserna av de senaste årens förändringar i den statliga sektorn. Arbetet ska ge underlag för en bedömning av i vad mån förutsättningarna förändrats för att nå de regionalpolitiska målen. Kartläggningen ska bl.a. belysa hur verksamheten, servicen och tillgängligheten påverkats inom några sektorer som utsatts för stora förändringar. Regionala konsekvenser av bolagiseringar, privatiseringar och avregleringar skall sammanställas och bedömas. 8 Regionalt utvecklingsarbete för tillväxt 8.1 Strategi-, program- och projektarbete Regeringens bedömning: Det regionala utvecklings- arbetet bör utgå från en långsiktig strategi. Strategin för länens långsiktiga utveckling skall syfta till ekonomisk tillväxt inom ramen för en hållbar utveckling. Frågor som rör samordning av regional utveckling och övrig samhällsplanering bör ges ökad vikt. För att det regionala utveck- lingsarbetet skall bli framgångsrikt krävs en god samverkan mellan länsstyrelse, kommun och land- sting samt andra berörda regionala organ. Den regionala projektverksamhet som i fortsättningen kan bedrivas i länen bör ha sin grund i en lång- siktig strategi och inriktas mot tillväxt och inomregional balans. Underlagsrapporter: , som bedriver ett långsiktigt arbete för att stödja länen i deras strategiarbete, har gjort en inventering, "Regionalt program- och strategiarbete" (R 1994:65), av det pågående regionala program- och strategiarbetet. Av rapporten framgår att många län har hunnit långt med sitt arbete. Strategi- och programarbete är en process som sker i samverkan mellan olika aktörer och som syftar till att nå en samsyn kring länets problem och möjligheter. För att strategin för länets utveckling skall kunna genomföras är det enligt viktigt att lägga fast en plan för genomförandet. Skälen för regeringens bedömning: För att skapa en god ekonomisk tillväxt i hela landet krävs fler företag och fler företagare. Nya arbetstillfällen bör i första hand tillkomma i näringslivet och i de små och medelstora företagen. Arbetsmarknads- och regionalpolitiken måste därför i högre utsträckning stimulera tillväxt och arbete. Ett effektivt och långsiktigt regionalt strategi- och programarbete bör som sitt främsta syfte ha att främja den ekonomiska tillväxten. I detta perspektiv blir målet för regionalpolitiken detsamma som för hela näringspolitiken. Regionalpolitikens specifika uppgift är att bidra till att skapa produktiva miljöer för näringslivsutveckling i hela landet. Det är utomordentligt viktigt att det bedrivs ett långsiktigt strategiarbete i länen. Den s.k. regionberedningen har i sitt slutbetänkande (SOU 1995:27) bl.a. föreslagit att det regionala utvecklingsansvaret förs över från länsstyrelserna till landstingen. Regeringen har inte tagit ställning till de föreslagna ändringarna. De riktlinjer för regionalt utvecklingsarbete som lämnas bygger på nuvarande ansvarsfördelning. Det åligger således länsstyrelserna att ansvara för en samordnad strategi och att så långt möjligt genomföra åtgärderna i programform. Regeringen vill understryka vikten av en god förankring och samsyn i strategiarbetet. Arbetet kan bli framgångsrikt endast om länsstyrelser, kommu- ner och landsting samverkar på ett bra sätt, dels sinsemellan, dels med andra berörda regionala organ.