prop · GI0310 · 1995-01-01 00:00:00 — Då förslaget till promulgationsbestämmelser vilar på samma teoretiska synsätt som förslaget till Miljöbalk kan samfundet inte heller tillstyrka detta förslag till lagstiftning. Om lagstiftning i form av den föreslagna kommer till stånd synes emellertid de föreslagna införandereglerna vara i huvudsak ändamålsenliga. 2.26 och : I det nu aktuella betänkandet föreslås att frågan om övergångs- och ikraftträdanderegler helt skall överlåtas till regeringen när det gäller föreskrifter. Detta finner vi otillfredsställande. Det måste redan i promulgationslagen ges riktlinjer för hur övergångs- och ikraftträdandebestämmelserna skall utformas. En huvudregel för den minsta övergångstid som skall medges pågående verksamheter bör fastställas. Om de befinnes nödvändigt kan det öppnas möjlighet för undantag om särskilda skäl föreligger. - - - Vår grundinställning - som redovisats i yttrandet över huvudbetänkandet - är att åtgärdsplaner överhuvud taget inte skall få ställning av särskild omprövningsgrund. Om förslaget i huvudbetänkandet genomförs måste reglerna för ikraftträdande ändras. - - - Om detta inte är möjligt eller om det av särskilda skäl bör ske avvikelser från en sådan huvudregel, måste frågan lämnas till tillståndsmyndigheten. - - - Formuleringen i promulgationsbetänkandet måste förtydligas för att inte ge intryck av att föreskrifter rent faktiskt kan utformas så att förbudsverkan uppkommer. 2.27 , LRF: LRF saknar möjlighet att överblicka hela vidden av den föreslagna promulgationslagen. - - - LRF begränsar sig därför till att framföra att mot de av de förordnade övergångsbestämmelserna, som är brukliga och vanliga - - - har LRF ingen erinran. 2.28 och Kemikontoret meddelade att de till fullo instämmer i det av och gemensamt inlämnade yttrandet. Kemikontoret ville särskilt understryka vad som organisationerna anför beträffande 7 §. 2.29 : Kommitténs förslag till Lag om införande av synes beakta behovet av tid för anpassning till annorlunda villkor och synsätt. tillstyrker därför förslaget. 2.30 , TCO: Det är av största betydelse att de övervakande myndigheterna tidigt ges möjlighet att utöka kompetensen så att den nya lagstiftningen kommer att kunna användas med hög effektivitet. Det är också TCO:s uppfattning att övergången från en lagstiftning till en ny inte får medföra ett glapp i bevakningen av miljöbeteende i samhället. 2.31 Akademikers , / tillstyrker förslaget i stort med undantag för tidpunkten för ikraftträdandet. 2.32 har inget att invända mot de föreslagna promulgationsreglerna, såvitt dessa har omedelbar betydelse för försäkringsområdet. 3.1 Justitiekanslern, : Mot bakgrund av det omfattande lagstiftningsarbete det rör sig om på miljöområdet kan det ifrågasättas om inte bör träda ikraft något senare så att även organisationskommitténs förslag kan komma att ingå i . I övrigt finner jag inte skäl till någon erinran mot det nu framlagda förslaget. 3.2 och tillstyrker att nämnda lag träder i kraft . 3.3 : Framhåller betydelsen av att de viktigaste förordningarna inom balkens områden, bl.a. hälsoskyddsförordningen, ersätts innan balken träder i kraft. 3.4 : Frågan om ikraftträdande bör eventuellt skjutas upp. Lagen (1979:425) om skötsel av jordbruksmark bör upphöra att gälla med övriga lagar som skall uppgå eller inordnas i . 3.5 : Att avses träda ikraft innebär att den tid som står till buds för att förbereda balkens genomförande blir knapp. Det är då angeläget att framhålla vikten av att genomförandet ändå förbereds så noga, såväl inom som hos berörda myndigheter, att komplikationer i samband med ikraftträdandet så långt möjligt kan undvikas. Bl.a. är det tydligt att, i enlighet med vad kommittén anfört, de centrala regeringsförordningarna bör beslutas i så god tid att de kan träda i kraft med balken. Att erforderliga regeringsförordningar utfärdas är angeläget även med hänsyn till den omfattande utbildning som måste genomföras inför ikraftträdandet av det nya regelsystemet. Provisoriska allmänna råd om tillämpningen av författningarna i fråga kan också behöva utarbetas, och berörda centala myndigheter skall kunna planera de myndighetsföreskrifter som krävs. - - - Det kan visa sig att det på flera områden är angeläget att inte bara den erforderliga kompletterande regeringsför- ordningen utan också de förutsatta myndighetsföreskrifterna träder i kraft med balken. Att ta fram myndighetsföreskrifter är en relativt omständig process som - - - kan uppgå till ca. 1 1/2 - med hänsyn till vad som krävs för utredning, remissförfarande, notifiering m.m. - - - Mot denna bakgrund är det tydligt att erforderliga nya myndighetsföreskrifter i många fall inte kommer att kunna träda i kraft förrän avsevärt senare än . De fördelar som kan vara förenade med ett så snart ikraftträdande får vägas mot de nackdelar som kan följa av att regelverket på flera sakområden inte kommer att vara fullständigt. 3.6 : anser det alltför optimistiskt att föreslå att den nya balken skall träda ikraft . Det hade kanske kunnat ske om kommitténs förslag till miljöbalk varit i stort sett invändningsfritt. Så är dock inte fallet. har tidigare anfört en tämligen omfattande kritik, med huvudsaklig innebörd att många av de frågor som diskuteras i förslaget till miljöbalk inte förefaller vara helt färdigutredda. Ett mer eller mindre omfattande arbete kvarstår därför, enligt forskningsnämndens mening, innan det kan föreligga ett färdigt förslag till lag. Hellre än att forcera fram en balk som inte är bättre än den nuvarande lagstiftningen, bör man låta utredningen ta den tid som behövs. 3.7 i län: har tidigare tillstyrkt införandet av , och tillstyrker att den nya lagstiftningen införs . - - - Det är utomordentligt viktigt att de föreskrifter och förordningar och andra bestämmelser som skall komplettera förbereds så att de kan träda i kraft med balken. Utbildning i den nya lagstiftningen för prövnings- och tillsynsmyndigheter, liksom för t.ex. åklagare bör vara genomförd innan balken träder i kraft. 3.8 kommun: Det kommer att behövas för förberedelsearbete efter det att balken antagits och tills dess den träder i kraft. I övrigt har kommunen inga synpunkter och lämnar remissen utan erinran. 3.9 : Det kommer att behövas för förberedelsearbete efter det att balken antagits av tills dess att den träder i kraft. - - - Det är väsentligt för kommunernas tillsynsarbete enligt att föreskrifter och förordningar som skall komplettera balken finns tillgängliga innan lagen träder i kraft. 3.10 kommun: Kommunen tillstyrker kommitténs förslag att balken träder i kraft tidigast , just med tanke på att det är önskvärt att föreskrifter som förutsätts bli utfärdade med stöd av balkens bemyndiganden kan träda i kraft med själva . Att detta arbete tar tid är uppenbart. 3.11 : bör träda ikraft möjligt och därvid förordas ikraftträdande fr.o.m. 1995-01-01. 3.12 : Innan träder i kraft bör tillämp- ningsbestämmelser i form av föreskrifter och förordningar utarbetas på de viktigaste områdena. Vidare bör personal på prövnings- och tillsynsmyndigheter utbildas i hur balken skall tillämpas samt råd och information om balkens tillämpning tas fram och spridas. Om det är tveksamt om detta hinner utföras bör ikraftträdandet av läggas . 3.13 kommun: Kommittén föreslår att de föreskrifter som utfärdats före ikraftträdande ska fortsätta att gälla. Dock anger man att de viktigaste förordningarna, exemplifierade med hälsoskyddsförordningen och förordningen om kemiska produkter, ska ersättas av nya innan balken träder i kraft. Detta anser kommunen bör gälla även för miljöskyddsförordningen. - - - Ansvars och organisationsfrågorna är inte lösta i förslaget till miljöbalk. Den särskilda utredning som skall föreslå organisationsförändringar med anledning av miljöbalksförslaget skall inte vara färdig förrän . Beslut med anledning av utredningen kan därför inte föreligga förrän strax för ikraftträdande. Med hänsyn till ett omfattande utbildningsbehov på olika nivåer, genomförande av beslutade förändringar, inrättande av eventuellt nya myndigheter m.m., bör ikraftträdandet senareläggas med . 3.14 : För att kunna uppnå det mål som föreslås i 1 kap. 1 § 2 p., bevara biologisk mångfald, måste samordning ske av vissa bestämmelser i om skötsel av jordbruksmark, Skogsvårdslagen, Ädellövskogslagen, Jaktlagen, Terrängkörningslagen m.m. Om det behövs, för - - - upprättande av föreskrifter, är det bättre att flytta fram tidpunkten för balkens ikraftträdande än att föreskrifter kommer efter att balken trätt i kraft. Erfarenheten visar att om så inte är fallet kan det ta innan tillämpningsföreskrifter finns. För att en rimlig planering ska kunna ske måste det förflyta en skälig tid mellan beslut och balkens ikraftträdande. Sådan skälig tid är helst men . 3.15 : föreslås träda i kraft . Om detta är en realistisk tidpunkt kan inte bedömas . Kommunen vill emellertid betona vikten av att tillsynsmyndigheterna m.fl. får en tillräcklig tid för utbildning innan balken börjar tillämpas. Man bör ta stor hänsyn till detta vid bestämmande av tidpunkten för ikraftträdandet. 3.16 kommun: Kommunen är tveksam till om lagen har möjlighet att träda i kraft , som föreslås i lagen om införande om miljöbalk, med tanke på den ringa tid som står till förfogande för behandling av remissvar och eventuella ändringar av balken före riksdagsbehandlingen. Med tanke på betydelsen av lagen är det enligt styrelsens uppfattning viktigare att denna blir noggrant skriven än att tidpunkten hålls. 3.17 kommun: föreslår att förslaget till miljöbalk införs till 1/7 1995. Kommitténs ursprungsförslag innehåller en rad extra arbetsuppgifter för kommunerna som att utdöma en del företagsbot, initiera viss omprövning, överta en större del av miljötillsynen m.m. Innan förslaget blir lag är det viktigt att utredning om hur kommunerna skall kompenseras för denna ökade arbetsbelastning inarbetas i lagförslaget. Detta betyder att ett datum när skall träda i kraft ej kan sättas. 3.18 kommun: Enligt förslaget till lag om införande skall träda i kraft . - - - Vissa frågor om förhållandet mellan statliga och kommunala myndigheter bör belysas ytterligare. En utredning pågår , som syftar till att klarlägga vilka möjligheter de statliga myndigheterna har att verkställa bemyndigandena enligt förslaget. Det är rimligt att avvakta dessa utredningar innan tidpunkt för ikraftträdandet läggs fast. - - - Med tanke på att lagen berör både ett flertal departement och ett stort antal myndigheter förefaller en senare tidpunkt mer realistisk. 3.19 : Vi anser att är en orealistisk tidpunkt för ikraftträdande av en eventuell miljöbalk, inte minst mot bakgrund av vårt ställningstagande att miljöbalksförslaget måste omarbetas och att en ny remissomgång krävs. Vi delar kommitténs uppfattning att en ny miljölagstiftning inte bör sättas i kraft förrän efter riksdagsbehandlingen. Omkring behövs för introduktion, utbildning m.m. och erforderliga omarbetningar av t.ex. behövliga förordningar och kommunala renhållningsordningar. 3.20 och : Kommittén har själv föreslagit som lämplig tidpunkt för ikraftträdande. anser förslaget vara realistiskt eller mer ett uttryck för en hög ambitionsnivå, framgår inte klart. Det synes dock synnerligen tveksamt om det finns tillräckliga skäl att på sådant sätt påskynda ikraftträdandet. - - - Sammantaget anser organisationerna att slutbehandlingen - och därmed ikraftträdandet - måste skjutas fram avsevärt i tiden. Starka skäl talar enligt organisationerna för att avvakta till dess beslut kan fattas om , följdändringar och myndighetsorganisationen. 3.21 akademikers centralorganisation, /: Kommittén föreslår att de föreskrifter som utfärdats före ikraftträdande bör fortsätta gälla. Dock anger man att de viktigare förordningarna, exemplifierade med hälsoskyddsförordningen och förordningen om kemiska produkter, ska ersättas av nya innan balken träder i kraft. Detta anser vi bör gälla även för miljöskyddsförordningen. - - - Ansvars- och organisationsfrågorna är inte lösta i förslaget till miljöbalk. Den särskilda utredning som skall föreslå organisationsförändringar med anledning av miljöbalksförslaget skall inte vara färdig förrän den . Beslut med anledning av utredningen kan därför inte föreligga förrän strax före ikraftträdande. Med hänsyn till ett omfattande utbildningsbehov på olika nivåer, genomförande av beslutade förändringar, inrättande av eventuellt nya myndigheter m.m. bör ikraftträdandet senareläggas med . 3.22 : När nya lagar införs är det viktigt att näringsliv, myndigheter och allmänheten ges tillräcklig tid till att anpassa sig till de nya reglerna. Det innebär att en ny miljöbalk tidigast bör införas efter ett riksdagsbeslut i frågan. De olika övergångsreglerna som föreslås synes ge en rimlig tid för den anpassning som måste ske efter det att en ny miljöbalk trätt i kraft. 4 Giltighet av äldre beslut 4.1 Försvarsmaktens organisationsmyndighet: I 4 § i ruricerade lagförslag anges att föreskrifter som utfärdats med stöd av bestämmelserna i 2 § eller äldre lagar skall fortsätta gälla om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer förordar annat. har utfärdat vissa föreskrifter som faller inom område. ÖB föreslår, med hänsyn till regeringens tidigare beslut om SjvS/ Generalläkarens framtida roll och överbefälhavarens förslag i yttrandet om beträffande tillsyn över försvarsmakten, att regeringen medges rätt att uppdra åt SjvS/ Generalläkaren att meddela föreskrifter inom vissa definierade områden. 4.2 , SNV: De regerings- och myndighetsföreskrifter som meddelats med stöd av de nuvarande lagarna på området kommer tills vidare att gälla. En närmare genomgång av dessa föreskrifter bör dock göras i syfte att kontrollera att det finns ett tillämpbart bemyndigande. Om ett bemyndigande inte finns kan särskilda bestämmelser behövas i frågan om den befintliga föreskriftens fortsatta giltighet eller ogiltighet. - - - Problem kan även uppstå i samband med MB:s ikraftträdande när föreskriftsbemyndiganden övergår från en myndighet till en annan. Det är viktigt att problem av detta slag upp- märksammas så tidigt att de kan lösas på ett smidigt sätt. Föreskrifter enl. 4 kap. MB kommer att bli ett viktigt styrmedeli miljöarbetet. Merparten av de blivande föreskrifterna anses bli utfärdade av "myndighet som regeringen bestämmer". I någon mån måste utfärdandet av föreskrifter ankomma på regeringen, nämligen enl. 4 kap. 2 § 3 st. i de fall föreskrifterna syftar till att begränsa möjligheterna att använda tillstånd som meddelats enligt balken. Med "tillstånd som meddelats enligt balken" torde enligt 6 § i den föreslagna promulgationslagen jämställas tillstånd enligt ML. Den berörda restriktionen vad gäller möjligheterna att meddela föreskrifter på myndighetsplanet kan komma att orsaka svårigheter i de fall föreskrifter planeras på sakområdet, där ett avsevärt antal verksamheter har tillstånd enligt ML men där tillståndsplikt inte gäller enligt den nya förprövningsordningen. - - - Vad som gäller enligt enligt de stora antalet tillstånd till jordbruk som har meddelats på ML:s tid kommer enligt 4 kap. 2 § 3 st. inte att kunna rubbas genom föreskrifter utfärdade av SNV. Med hänsyn härtill vill SNV ifrågasätta om inte 6 § i promulationslagen borde kompletteras med en regel om att ett äldre tillstånd, som inte "behövs" enligt MB:s förprövningsordning, inte innebär hinder för en myndighet att meddela föreskrifter enligt 4 kap. MB som begränsar möjligheterna att använda tillståndet i fråga. - - - Med hänsyn till lydelsen av 1 st. 1 men. sista ledet i 6 § i den föreslagna promulgationslagen blir det formellt möjligt för regeringen att förordna om att den blivande tillståndsplikten för bedrivande av miljöfarlig verksamhet även skall avse verksamhet för vilken har getts dispens enl. ML i dess lydelse före . Av landets ca. 7 000 tillståndspliktiga miljöfarliga verksamheter torde ca. hälften sakna tillstånd. Det är uppenbart att en tillståndsprövning av alla dessa ca. 3 500 verksamheter skulle ställa stora krav på såväl myndigheternas som företagens resurser. - - - Det är inte alldeles klart att den resursinsats som totalt skulle behövas för tillståndsprövning av alla dessa verksamheter kan motiveras med den miljönytta sm prövningen kan medföra. - - - SNV avser att överväga lämpliga handlingslinjer i de här berörda frågorna. 4.3 : har inget att anföra mot principen att tidigare meddelade föreskrifter, tillstånd och villkor skall gälla även efter balkens införande. Vidare finner forskningsnämnden det rimligt att balkens regler om omprövning och upphävande av beslut skall gälla även för beslut fattade med stöd av äldre lag. 4.4 i : Från saklig synpunkt kan man väl inte ha några invändningar mot den föreslagna nyordningen ang. stoppreglerna och befintliga miljöfarliga verksamheter. - - - När det gäller frågan om tillståndsmyndigheternas förbudsprövning i dylika fall är det från konkurrenssynpunkt angeläget att de prövar alla företag så att inte vissa av dem får en konkurrensfördel genom att kunna fortsätta driften till lägre kostnader på grund av lägre miljöskyddskrav. 4.5 kommun: Kommunen vill betona vikten av att under övergångsskedet i så stor utsträckning som möjligt meddela föreskrifter med stöd av . Det förhållandet att föreskrifterna för flertalet miljöfarliga verksamheter skall meddelas i enlighet med övergångsbestämmelserna motverkar enligt kommunen det tänkta syftet med en övergång från individuell prövning till generella föreskrifter, som är att åstadkommaen höjning av den miljömässiga nivån för icke prövningspliktig verksamhet. 4.6 : Föreskrifter som utfärdas med stöd av äldre lagstiftning bör kunna fortsätta att gälla om förhållandena ej påkallar någon ändring. Detsamma bör gälla beslut i enskilda ärenden, som fattas med stöd av äldre rätt. 4.7 : Kommunen anser att angiven tidsperiod - - - i förslagets 7 och 8 §§ - - - innan en tillsynsmyndighet kan kräva omprövning är alldeles för lång. kommer det att utvecklas ny reningsteknik och nya miljövänliga produkter som kan utnyttjas för att minska miljö- och hälsorisker och gynna en snabbare anpassning till ett kretsloppsanpassat samhälle. Industrier och företag kan, såvida inte omprövning av gällande villkor får ske tidigare, under föreslagen tidsperiod ha en lägre ambitionsnivå när det gäller investeringar och satsning på miljöteknik och återvinning. En kortare övergångstid på ex.vis innan ny prövning bör ske, skulle gynna ut- vecklingen mot ett miljö- och kretsloppsanpassat samhälle. 4.8 : Kommunen anser att regeringen aller den myndighet regeringen bestämmer bör ta fram föreskrifter innan träder i kraft. Dessa föreskrifter bör underställas . Vi instämmer i kommitténs förslag att omprövning av beslut fattade av enligt lag före ikraftträdande endast ska kunna omprövas enligt omprövningsregler. 4.9 : I 7 § 1 st. sägs att övergångstiden skall gälla om inte verksamhetens utövare begär annat. Det bör framgå vem denna begäran skall riktas till. Det 2 st. i paragrafen är uppenbarligen formulerad med 3 § 2 st. miljöskyddsförordningen som förebild. I det sistnämnda lagrummet har ordet "inrättning" tagits med p.g.a. innehållet i det föregående st. i paragrafen. det kan emellertid ifrågasättas om det ordet hör hemma i promulgationslagen då det inte förekommer i lagtexten i övrigt. 4.10 kommun: Kommunen tillstyrker förslaget om giltighet av äldre beslut. 4.11 kommun: För att inte motverka miljöförbättrande åtgärder i äldre anläggningar, bör det klart framgå av övergångsbestämmelserna, att sådana förändringar i tillstånd och villkor, som meddelats enligt äldre lag, alltid får vidtagas, även om man därigenom inte fullt ut når upp till den standard som skall gälla enligt de nya reglerna. 4.12 : Vi anser att det är orimligt att beslut om föreskrifter, utfärdade med stöd av ännu äldre lagar än dem som föreslås upphävda, ska kunna fortsätta att gälla vid en ny miljölagstiftnings ikraftträdande. Ett syfte med reformen skulle ju vara att rensa upp i och förbättra överskådligheten över regelverket. Behövliga föreskrifter måste därför så långt möjligt utfärdas med stöd av den nya lagstiftningen innan den träder i kraft. Tillståndsbeslut m.m. (jfr. 5 och 6 §§) som meddelats före den nya lagstiftningens ikraftträdande bör enligt kommittén och förbundet gälla även i fortsättningen. 4.13 och : Utan närmare kommentarer i vare sig lagtext eller motiv ges regeringen en allmän befogenhet att upphäva befintliga tillstånd i 6 § i den föreslagna promulgationslagen. Det saknas helt vägledande uttalanden för i vilka situationer ett upphävande skulle kunna aktualiseras. Detta är en uppenbart orimlig reglering som måste stramas åt. Om det föreligger skäl att behålla denna omfattande befogenhet för någon beslutskategori (tillstånd, godkännande eller medgivande) måste befogenheten ut- tryckligen inskränkas till detta. Annars bör den helt upphävas. - - - I 7 - 9 §§ har begreppet "påbörja" en central betydelse för reglernas tillämpning och effekt. Trots detta finns inte någonstans i förslaget behandlat vilken innebörd begreppet skall ha. Detta är enligt vår uppfattning mycket otillfredsställande. - - - Det vore enligt organisationerna orimligt om begreppet "påbörja" gavs den innebörden att den avsedda tillverkningen/hanteringen/funktionen måste ha startat. Med tanke på de ofta mycket stora investeringar som krävs redan på projekteringsstadiet måste "påbörjans-tidpukten" läggas tidigare i processen. - - - Om det rör verksamhet som inte är tillståndspliktig enligt gällande bestämmelser måste någon annan omständighet än ingivande av tillståndsansökan utgöra utgångspunkt för bedömningen av när en verksamhet är påbörjad. Enligt organisationerna är det enda rimliga att även projekteringsfasen omfattas. Senast när projekteringen av en verksamhet har nått det stadium då anläggningsarbeten har startat skall verksamheten anses som "påbörjad". - - - Det måste i promugationslagen införas en generell övergångsbstämmelse enligt vilken den som påbörjat verksamhet innan anmälnings- eller tillståndsplikt införs, ges viss tidsfrist innan ansökan eller anmälan måste ha ingivits. Enligt organisationerna bör uppgå till . 4.14 , MHTF: MHTF delar kommitténs ståndpunkt att förordningar meddelade med stöd av äldre lagstiftningar skall fortsätta att gälla efter balkens ikraftträdande. De viktigafte förordningarna inom balkens område - - - bör ersättas av nya författningar innan balkens ikraftträdande. En skälig övergångstid bör dock ges kommunerna att fastställa nya lokala hälsoskyddsföreskrifter, meddelade med stöd av hälsoskyddsförordningen. bör lokala hälsoskyddsföreskrifter fastställda med nuvarande lagstiftning gälla. 5.1 Överbefälhavaren: förslag till övergångsbestämmelser och karenstider bedöms i huvudsak möjliggöra en rimlig anpassning av verksamheten. ÖB är dock tveksam till att de nya aksamhetsreglerna enligt 3 kap. skall träda i kraft vid införande. Här föreslås att regeringen om särskilda skäl föreligger får medge undantag eller viss karenstid för myndigheter. 5.2 , SJ: Förutom de synpunkter som framförts ovan, har SJ inget att invända mot den gradvisa övergång som betänkandet förespråkar. I vissa fall har dock övergångstiden gjorts onödigt lång. Det gäller framför allt införandet av de almänna aktsamhetsreglerna, där en tioårig övergångstid från balkens ikraftträdande föreslås. Då regeringen har överprövningsrätt enligt 3 och 7 kap. i förslaget till miljöbalk, kan sådana fall, där aktsamhetsreglerna innebär oönskade konsekvenser närmast efter ikraftträdandet relativt enkelt undantas. Efter som regeringen själv - som SJ förstått lagförslaget - ytterst gör bedömningen av vad som är av "synnerlig betydelse från allmän synpunkt" samt om skadorna på miljön kan "befaras bli av allvarlig art" (3 kap.) finns det i realiteten inga formella hinder för att utfärda sådana undantag från reglerna. Denna godtycklighet är dock i ett längre perspektiv en av lagförslagets stora svagheter. I övrigt torde det vara en fördel att reglerna börjar tillämpas .