prop · GI0392 · 1995-01-01 00:00:00 — De innebär att den som lämnar särskild självdeklaration skall lämna deklarationen under taxeringsåret, medan den som lämnar en förenklad självdeklaration skall lämna sin deklaration . Av betydelse i det här sammanhanget är emellertid främst de informationsinsatser som RSV planerar års taxering. Planer finns exempelvis på att ta fram en särskild skat- teuträkningsbroschyr. Broschyren är tänkt att innehålla anvisningar för skatteuträkning för både den som lämnar förenklad deklaration och den som skall avge en särskild självdeklaration. Enligt preliminära uppgifter från RSV är avsikten att informationsmaterial m.m., som är tillräckligt för att möjliggöra en beräkning av den slutliga skatten, skall finnas tillgängligt året efter inkomståret. De skäl som motiverade den nu gällande senaste tidpunkten för fyllnadsinbetalning av preliminär skatt gäller således inte längre. Det skulle då kunna anses följdriktigt att överväga en återgång till tidigare ordning. Senaste betalningsdag för preliminär skatt utan att någon kvarskatteavgift tas ut skulle i så fall, i överensstämmelse med de förslag till ändrade betalningstidpunkter som lämnats i det föregående, bli året efter inkomståret som då också är det sista betalningstillfället under uppbördsåret. En förutsättning för en sådan tidigareläggning är emellertid att de skattskyldiga har tillgång till det informationsmaterial som behövs för en korrekt skatteberäkning redan före utgången av inkomståret. Enligt uppgifter från RSV kommer detta inte att kunna åstadkommas års taxering. Eftersom den aktuella tidigareläggningen inte kan genomföras med tillämpning års taxering, talar övervägande skäl för att den i stället bör ske först i samband med att det planerade skattekontosystemet börjar tillämpas. Tidpunkten för fyllnadsinbetalning av preliminär skatt ändras därför till den 10 i uppbördsmånaden februari. Tidpunkt för utfärdande av F-skattesedel m.m. Enligt nuvarande bestämmelser skall en F-skattesedel översändas till den skattskyldige under inkomståret (36 § UBL). Samma tidsgräns gäller för ett besked om debitering av särskild A-skatt (36 a § UBL). Med hänsyn till att tidpunkten för betalningen av skatten flyttas fram till den 10 bör en motsvarande ändring göras beträffande tidpunkten för utsändande av F-skattesedel och besked om debitering av särskild A-skatt. I 35 § UBL föreskrivs att en A-skattesedel skall översändas till den skattskyldige under inkomståret. Med hänsyn till vad som har sagts och för att uppnå enhetlighet föreslår vi att F-skattesedel och besked om debitering av särskild A-skatt också skall sändas ut senast vid detta datum. I 26 § UBL föreskrivs att preliminär F-skatt och särskild A-skatt som debiteras under inkomståret skall fördelas på de uppbördsmånader som återstår efter utgången av den månad då skatten debiteras. En skatt som debiteras exempelvis den 30 i en månad skulle alltså, med hänsyn till vad vi föreslagit om ändrade betalningstidpunkter, betalas senast den 10 därpå. Betalningsfristen blir i detta fall väl kort. Vi föreslår därför att det i 26 § UBL föreskrivs att om beslutet om debitering fattats efter den 20 skall skatten börja betalas senast den 10 i andra månaden efter den månad då beslutet fattades. Frivillig inbetalning av kvarstående skatt års taxering införs en möjlighet för skattskyldiga, som taxeras på grundval av förenklad självdeklaration och tillsänds skattsedel på slutlig skatt taxeringsåret, att betala in kvarstående skatt . Kvarskatteavgiften beräknas i så fall efter en procentsats som motsvarar av statslåneräntan i stället för (27 § 3 mom. UBL). RSV har i en framställning föreslagit att regeln om sänkt kvarskatteavgift vid inbetalning av kvarskatt skall slopas. Ett system med olika procentsatser för kvarskatteavgift beroende på inbetalningstidpunkten är enligt RSV administrativt svårhanterligt. Om förslag om skattekonto och ändrade ränteregler genomförs kommer det att innebära att systemet med nedsatt kvarskatteavgift vid frivillig inbetalning kommer att avskaffas . RSV framhåller också att de kvarstående skatterna för löntagarna har minskat till belopp och antal genom införandet av preliminär skatt på ränteintäkter och sidoinkomster. Vidare finns det möjlighet för den enskilde att - för det fall han haft inkomster som inte täcks av preliminär skatt - genom fyllnadsinbetalning se till att kvarstående skatt inte uppkommer. RSV anser därför att det inte finns något påtagligt behov av att kunna betala in den kvarstående skatten tidigare för att få en lägre kvarskatteavgift och att reglerna bör slopas innan de börjat tillämpas. Regeringen inser att reglerna om en lägre kvarskatteavgift vid inbetalning taxeringsåret kan innebära inte obetydliga administrativa problem. Det får dock anses angeläget att de skattskyldiga bereds en möjlighet att i anslutning till att de fått slutskattesedeln betala in kvarstående skatt till en lägre avgift och inte behöva vara hänvisade till att arbetsgivaren gör skatteavdrag för betalning av den kvarstående skatten eller, om någon arbetsgivare inte finns, vänta med inbetalningen till året efter taxeringsåret. Regeringen är därför inte beredd att slopa reglerna. 4.5 Ny tidpunkt för redovisning och betalning av vissa punktskatter Regeringens förslag: Den senaste tidpunkten för redovisning och inbetalning av punktskatterna på tobak, alkohol, energi och lotterier flyttas från den 25 till den 20 efter redovisningsperiodens slut. förslag: () föreslår att förslag om ett skattekontosystem avvaktas och att punktskatternas betalningsfrist då anpassas till vad som kommer att gälla för mervärdesskatten. RSV menar att i avvaktan på ett skattekontosystem kan betalningsfristen för skatterna på tobak, alkohol, energi och lotterier förkortas . Skälen för regeringens förslag: Enligt 2 kap. 8 § lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter (LPP) skall deklaration ha kommit in till beskattningsmyndigheten senast den tjugofemte efter redovisningsperiodens slut, eller, när skatteredovisningen inte avser redovisningsperioder, senast efter den skattepliktiga händelsen. Särskilda bestämmelser gäller i fråga om skatt enligt lagen (1984:405) om stämpelskatt på aktier samt, enligt förslag i prop. 1994/95:56 Nya lagar om tobaksskatt och alkoholskatt, m.m., för vissa skattskyldiga enligt lagen (1994:000) om tobaksskatt, lagen (1994:000) om alkoholskatt och lagen (1994:000) om skatt på energi. Skatten skall enligt 5 kap. 1 § LPP vara inbetald senast den dag då deklarationen skall ha kommit in enligt 2 kap. 8 § eller, om anstånd medgetts, senast den dag då deklarationen skall lämnas enligt anståndsbeslutet. Skatten skall betalas genom insättning på ett särskilt konto (5 kap. 2 § LPP). Betalning anses ha skett den dag då den har bokförts på det särskilda kontot. De berörda företag som gett skriftliga synpunkter på RSV:s rapport har i huvudsak anfört följande. anser att betalningsfristen är för kort. I affärsförhållandet mellan leverantör och kund gäller i regel en betalningstid . Med hänsyn till detta och till erforderligt administrativt arbete bör redovisningen av punktskatter anpassas till mervärdesskatteredovisningen. Det skulle innebära att betalningsfristen för punktskatter utsträcktes till den 5 i andra månaden efter redovisningsperiodens slut. Även anser att betalningstidpunkten för punktskatter bör senareläggas. Jämtkraft anser att man i dagens läge inte har större tidsmarginal för redovisningen än vad som är nödvändigt med hänsyn till att man är beroende av leveransrapporter m.m. för att kunna fullgöra sin redovisningsskyldighet. anser att nuvarande skattekredit är den kortast tänkbara. En tidigareläggning av punktskatteredovisningen skulle sannolikt medföra en påtalig risk för försämrad kvalitet på redovisningen. Svenska bryg- gareföreningen anser att nuvarande betalningstidpunkt bör behållas. En förkortning av betalningsperioden skulle innebära att likviditeten och lönsam- heten försämras, särskild för de mindre företagen. Dessutom medför varje förkortning av kredittiden en ökad administrativ belastning och ökad risk för felaktigheter. har inget att erinra mot den föreslagna tidigareläggningen under förutsättning att betalningsvillkoret för Systembolaget inte förändras. anser att det inte är lämpligt att korta den nuvarande kredittiden. Bortsett från den ekonomiska belastning det skulle innebära för bolaget ser bolaget ingen anledning att kredittiden i skulle vara väsentligt kortare än i andra konkurrentländer. En förkortning skulle kunna ge tillverkarna i dessa länder en konkurrensfördel framför bolaget. RGK har inget att invända mot det förslag som lämnas i RSV:s rapport. RRV ser positivt på RSV:s förslag att förkorta betalningsfristen och bedömer att ytterligare steg kan tas för att förbättra statens kassahållning. RSV anför i sin rapport att betalningstidpunkten för punktskatter bör väljas med sikte på en samordning med kommande förslag till en ny lag om uppbörd av skatter och socialavgifter. Regeringen delar denna uppfattning. har under det pågående arbetet med ett skattekontosystem som avses ingå i det nya uppbördsförfarandet diskuterat den 20 som en möjlig inbetalningstidpunkt för mervärdesskatten. RSV föreslår att man inväntar slutliga förslag beträffande skattekontosystemet och att punktskatternas betalningsfrist därefter anpassas till vad som föreslås gälla för mervärdesskatten. I avvaktan på ett sådant beslut kan det dock enligt RSV övervägas att betalningsfristen för punktskatterna på tobak, alkohol, energi och lotterier kortas . Med hänsyn till det statsfinansiella läget anser regeringen att en förkortning även av betalningsfristen för punktskatterna måste övervägas . I detta sammanhang bör, som flera berörda företag påpekat, behovet av en förhållandevis god tid för deklarationsförberedelser vägas in. Att tillräcklig tid finns för deklarationen är av betydelse såväl från rättssäkerhetssynpunkt som för att undvika ett stort antal felaktiga deklarationer. Enligt regeringens mening finns det visst utrymme för en framflyttning av redovisnings- och betalningstidpunkten. RSV bedömer att gränsen för vad som är praktiskt möjligt i fråga om fristen för redovisning och betalning av punktskatter går vid en förkortning . Så långt är emellertid regeringen inte beredd att gå . I avvaktan på resultatet av arbete föreslår regeringen i stället att den senaste tidpunkten för redovisning och inbetalning av punktskatterna på tobak, alkohol, energi och lotterier flyttas från den 25 till den 20 efter redovisningsperiodens slut. Den nya regeln bör dock inte börja tillämpas förrän . Regeln i 5 kap. 2 § LPP om när en inbetalning skall anses ha skett lämnas oförändrad. 4.6 Debitering av preliminär skatt Regeringens förslag: Uttaget av preliminär F-skatt och särskild A-skatt skall normalt vara av den slutliga skatten året före inkomståret för såväl juridiska som fysiska personer. Understiger denna skatt den ursprungligen debiterade preliminära skatten skall preliminär skatt i stället tas ut . Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om hur den preliminära F-skatten beräknas finns i 13 § 1 mom. uppbördslagen (1953:272, UBL). Enligt huvudregeln skall den preliminära skatten tas ut med ett belopp motsvarande av den slutliga skatt som har påförts den skattskyldige året före inkomståret. Understiger den slutliga skatten den ursprungligen debiterade F-skatten skall dock F-skatt tas ut av den slutliga skatten. Vid beräkningen av den preliminära skatten skall vissa skatter räknas bort från den slutliga skatten. Detta gäller t.ex. sådan mervärdesskatt som den skattskyldige skall redovisa i sin särskilda självdeklaration och som debiteras som slutlig skatt. De nu redovisade reglerna skall enligt 14 § UBL gälla också vid beräkning av särskild A-skatt. Reglerna om preliminärskatteberäkningen gäller för såväl juridiska som fysiska personer. Bestämmelserna om beräkning av preliminär F-skatt och särskild A-skatt i UBL innebär att den preliminära skatten för /96, dvs. för , kommer att beräknas med utgångspunkt i den slutliga skatten . Utvecklingen av driftsöverskottet i näringslivet bedöms uppgå till mellan och . Detta innebär att nuvarande regler för schablondebitering av den preliminära skatten kommer att medföra ett för lågt uttag av preliminär skatt. Vi föreslår därför att de redovisade procentsatserna skall höjas. Utvecklingen av näringslivets beskattningsbara vinster skiljer sig från bransch till bransch. Inom basindustrin antas utvecklingen vara mycket gynnsam, med en ökning av bruttoöverskottet mellan inkomståren 1993 och 1995 med . Här har skogsindustrin den mest gynnsamma utvecklingen. av alla företag (162 600 företag inklusive handelsbolag ) ligger dock i branscher där man inte kan observera någon övernormal vinstutveckling. Detta innebär att en avvägning mellan höjning av schablondebiteringen av den preliminära skatten och antalet jämkningsframställningar som måste behandlas av skattemyndigheten måste göras. Mot bakgrund av den generellt gynnsamma vinstutvecklingen i näringslivet föreslås en höjning av schablondebiteringen . Denna höjning torde ha endast marginell inverkan på skattemyndigheternas arbete. 5 Förskottsbetalning av lön Regeringens förslag: Bestämmelserna om redovisning och betalning av skatter och arbetsgivaravgifter förtydligas. Det görs klart att som ersättning för arbete och utgiven lön avses också förskott på sådan ersättning eller lön. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget har kommenterats av ett mindre antal remissinstanser. Flertalet av de remissinstanser som uttalat sig i frågan tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. anser att enbart regelmässiga löneförskott och inte enstaka förskott skall omfattas av förslaget. och föreslår att en beloppsgräns på förslagsvis införs för att undvika ett redovisnings- och inbetalningsförfarande vid förskott på små belopp. Svenska önskar ett förtydligande om att reseförskotten inte skall anses som förskott på lön. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande uppbördssystem skall arbetsgivarna redovisa den under föregående månad faktiskt utgivna lönen samt det skatteavdrag som gjorts på lönen och den månadsavgift som belöper på lönesumman. Skattebeloppet och månadsavgiften skall betalas in till skattemyndigheten som redovisningen lämnas. Systemet bygger således på kontantprincipen. Några regler om undantag från den principen finns varken i uppbördslagen (1953:272, UBL) eller lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare (). I praktiken görs emellertid avsteg från den nu angivna ordningen. Vissa arbetsgivare betalar månatligen ut ett förskott på lönen, medan resten av lönen betalas ut först månaden därpå. Med förskottsbe- talning avses här alltså sådan utbetalning av lön som görs under en kalendermånad som föregår den månad under vilken ordinarie löneutbetalning sker. Skatteavdrag och beräkning av månadsavgift görs sedan med utgångspunkt i slutregleringen. Förfarandet, som strider mot de grundläggande principerna i UBL och USAL, leder till en försenad skatte- och avgiftsuppbörd och medför väsentliga ränteförluster för det allmänna. Uttrycket förskottsbetalning av lön förekommer varken i UBL eller USAL och behandlas inte heller i motiven till dessa lagar. De närmast tillämpliga bestämmelserna i när det gäller skatteavdrag samt redovisning av innehållen preliminär skatt är 39 § 1 mom. första stycket, där det sägs att skatteavdrag skall göras vid utbetalning av kontant ersättning för arbete och 54 § 1 mom. första stycket som föreskriver att en arbetsgivare, som har gjort skatteavdrag skall lämna uppgift (uppbördsdeklaration) om detta till skattemyndigheten. En uppbördsdeklaration skall enligt 54 § 1 mom. fjärde stycket UBL innehålla uppgifter om bl.a. den tid för vilken redovisning lämnas, det belopp som har dragits av för preliminär A-skatt från lön och den lön eller ersättning på vilken månadsavgift beräknas. I bl.a. 6 § UBL finns föreskrifter om beräkning av preliminär A-skatt. Enligt dessa utgår preliminär A-skatt enligt skattetabell , då inkomst uppbärs, med det belopp som anges i tabellen för det inkomstbelopp och den tidsperiod som är i fråga. I fråga om redovisning av socialavgifter som betalas av arbetsgivare, dvs. arbetsgivaravgifter, gäller 4 § USAL. I paragrafen föreskrivs att en arbetsgivare är skyldig att för lämna redovisning för utgiven lön och för summan av arbetsgivaravgifterna. I fråga om redovisningen skall bestämmelserna i om uppbördsdeklaration tillämpas. Enligt 12 § samma lag skall månadsavgift betalas inom den tid som uppbördsdeklaration skall lämnas. Vid förskottsbetalning av lön görs en utbetalning månaden före ordinarie löneutbetalning. Ett vanligt sådant förfarande kan beskrivas på följande sätt. Omkring den 15-20 i månad 1 sker utbetalning av ett förskott med ett fast belopp. Omkring den 5-10 i månad 2 beräknas slutlönen för perioden. Vid förskottsbetalningen görs inte något skatteavdrag. Några arbetsgivaravgifter beräknas inte heller. Vid slutbetalningen av lönen innehålls skatt beräknad på hela lönen för perioden. På samma sätt beräknas arbetsgivaravgifterna på hela lönesumman. Det innehållna skattebeloppet och arbetsgivaravgifterna betalas in den 18 i månad 3. Några arbetsgivaravgifter eller någon skatt betalas således inte in den 18 i månad 2 för den del av lönen som avser förskottsbetalning utan detta sker först en månad . Genom att förskjuta inbetalningen av skatter och avgifter en månad gör arbetsgivaren en räntevinst. Det allmänna gör då en motsvarande ränteförlust. Av den redovisningshandling, uppbördsdeklaration, som en arbetsgivare skall lämna framgår inte om någon del av lönesumman avser förskottsbetalningar. Redovisningen innehåller - förutom uppgift om innehållen skatt och månadsavgift - bara totalsumman av den bruttoersättning inklusive förmåner som har tillgodoförts arbetstagare eller uppdragstagare under den månad som redovisningen avser. Den enda möjligheten för skattemyndigheten att upptäcka att förskottsbetalning av lön förekommer är i princip att göra en revision enligt 78 § 1 mom. UBL eller 27 § USAL hos arbetsgivaren. Någon sammanställd statistik avseende förskottsbetalning av lön som bygger på uppgifter som inhämtats vid revisioner eller på annat sätt finns inte. Utredningen har därför hämtat in uppgifter från RSV och skattemyndigheterna för att en uppfattning skall kunna bildas om i vilken utsträckning förskottsbetalningar förekommer. Enligt uppgifter från RSV har skattemyndigheter vid revisioner hos större företag inom metallindustrin, järnverk, stålverk samt hos företag inom producent- och konsumentkooperationen konstaterat att förskottsbetalningar av lön förekommer. Som regel har förskottet utgjort ett fast belopp av nettolönen, ibland av lönen. RSV har uppgett att några av de arbetsgivare som utnyttjat sig av förskottsbetalning av löner har haft flera tusen anställda. Det kan enligt RSV därför inte uteslutas att det sammantaget kan röra sig om stora ränteförluster för det allmänna. Som sagts är huvudprinciperna enligt UBL och USAL att skatteavdrag skall göras när lönen betalas ut och att redovisning avseende innehållen skatt och arbetsgivaravgifter skall lämnas månaden närmast efter den månad då lönen betalats ut. Någon oklarhet om uppbördsförfarandet i dessa hänseenden kan inte anses råda när det gäller ordinarie löneutbetalningar. Anledningen till den osäkerhet som råder om hur förskottsbetalningar skall behandlas i skatteavdragshänseende m.m. torde vara att denna betalningsform har använts utan att skattemyndigheterna har gripit in. Förskottsbetalningar av lön bör behandlas enligt huvudprinciperna för skatteavdrag, redovisning och inbetalning. Betalningarna bör således följa det ordinarie uppbördsförfarandet. Det betyder att en arbetsgivare vid utbetalning av ersättning för arbete, även om ersättningen betalas ut i förskott, skall göra skatteavdrag vid utbetalningstillfället. En ordning där enstaka förskottsutbetalningar eller betalningar under ett visst belopp behandlas annorlunda än övriga förskott är inte bra av administrativa skäl. Mot bakgrund av att systemet med förskottsbetalning av lön tillämpas i inte ringa omfattning är det motiverat med ett klarläggande av hur dessa löneutbetalningar skall behandlas i uppbördshänseende. I enlighet med de nya tidpunkter för redovisning och betalning av skatter och avgifter som föreslagits i det föregående (se avsnitt 4.4) bör skatteavdrag göras när förskottet betalas ut och det belopp med vilket skatteavdrag gjorts redovisas och betalas in till skattemyndigheten senast den 10 i påföljande månad (den 15). Vi föreslår därför det i lag uttryckligen anges att som ersättning för arbete i UBL:s mening avses också förskott på sådan ersättning. Förslaget föranleder dels införandet av en ny paragraf, 6 a §, dels ändringar i 39 § 1 mom. UBL. På motsvarande sätt bör det göras klart att som lön enligt 4 § USAL anses också förskott på lön. Samma förtydliganden bör dessutom göras i 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta och 7 § lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. Det förekommer att arbetsgivare hävdar att förskottsbelopp utgör lån från arbetsgivaren. Ett förskott bör dock anses som lön så länge lånehandlingar, avtal eller liknande inte kan företes. Givetvis skall reseförskotten inte behandlas som förskott på lön. 6.1 Skatteavdrag från engångsbelopp avseende ersättning för förlorad arbetsinkomst m.m. Regeringens förslag: Skatteavdrag skall göras också vid utbetalning av sådana skattepliktiga belopp som avses 32 § 1 mom. första stycket g och tredje stycket kommunalskattelagen (1928:370). Skälen för regeringens förslag: Vid utbetalning av kontant ersättning för arbete skall, enligt huvudregeln i 39 § 1 mom. första stycket uppbördslagen (1953:272, UBL) den som betalar ut ersättningen göra avdrag för betalning av mottagarens preliminära skatt. Med ersättning för arbete likställs i detta sammanhang bl.a. ersättning, som i annan form än livränta lämnas på grund av sjuk- eller olycksfallsförsäkring, tagen i samband med tjänst (3 § 2 mom. andra stycket 3 UBL). Från engångsbelopp avseende förlorad arbetsförtjänst skall alltså utbetalaren i nu aktuella fall göra skatteavdrag. Att sådana belopp är skattepliktiga framgår av 32 § 1 mom. första stycket e kommunalskattelagen. Däremot är utbetalaren inte skyldig att göra skatteavdrag från engångsbelopp som betalas ut på grund av en försäkring som inte tagits i samband med tjänst, trots att också sådan ersättning är skattepliktig enligt 32 § 1 mom. första stycket g kommunalskattelagen. Skatteavdrag skall inte heller göras från sådana skattepliktiga ersättningar som anges i 32 § 1 mom. tredje stycket kommunalskattelagen, dvs. vinstandel, återbäring eller vid återköp av försäkring uppburet belopp, vilket utgått på grund av pensionsförsäkring eller sådan sjuk- eller olycksfallsförsäkring som tagits i samband med tjänst. Grundtanken i uppbördssystemet är att den preliminära skatten så nära som möjligt skall motsvara den slutliga skatten. Betalas en för låg preliminär skatt uppkommer kvarstående skatt om inte den skattskyldige gör en fyllnadsinbetalning av preliminär skatt. De ersättningar som anges i 32 § 1 mom. första stycket g och tredje stycket kommunalskattelagen kan i vissa fall uppgå till stora belopp och eftersom mottagaren inte alltid tänker på att han bör göra en fyllnadsinbetalning är det vanligt att mottagaren får en kvarstående skatt. I syfte att göra källskattesystemet mer effektivt och för att i möjligaste mån undvika problemen med stora kvarstående skatter, som den skattskyldige inte sällan får svårt att betala, föreslår vi att 3 § 2 mom. UBL justeras så att skatteavdrag skall göras också i de nämnda fallen.