prop · GI03138 · 1995-01-01 00:00:00 — 1994/95:138 Regeringens skrivelse Redovisning för fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under /94 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnas en beskrivning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redogörelse för regeringens praxis vid fördelning av medel. Vidare redovisas hur regeringen och bl.a. Barn- och fördelat medlen ur Allmänna arvsfonden under /94. 1 Inledning....................................3 2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m.........3 3 Arvsfondsmedlens fördelning /94......................................6 3.1Vård och fostran av barn samt vård av ungdom ()..............7 3.1.1Kommittén för FN:s familjeår.........8 3.2Fostran av ungdom ()....9 3.2.1Barn- och .......10 3.2.2Statens ungdomsråd..................12 3.2.3Plus-gruppen........................13 3.3Omsorg om personer med funktionshinder ()....................13 4 Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden..................................15 Bilaga 1 Kammarkollegiets bokslut..............21 Bilaga 2 redovisning per ändamål...............................26 Bilaga 3 Fördelning av ur Allmänna arvsfonden utdelat stöd..........................47 Bilaga 4 redovisning av utdelat stöd för projekt inom barnom- sorgen i det mångkulturella samhället.48 Bilaga 5 Kommitténs för FN:s familjeår redo- visning av utdelat stöd...............50 Bilaga 6 redovisning per mottagare.............................52 Bilaga 7 redovisning av utdelat stöd..........................60 Bilaga 8 Barn- och redo- visning av utdelat stöd...............61 Bilaga 9 redovisning av utdelat stöd till ......88 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............................91 Allmänna arvsfonden tillkom enligt ett beslut av riksdag i samband med att kusiner och avlägsnare släktingar genom ändringar i uteslöts från arvsrätt. Kvarlåtenskap efter personer utan nära släktingar, och som inte skrivit testamente, skulle istället tillfalla Allmänna arvsfonden. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden gavs i lagen (1928:281) om Allmänna arvsfonden. I denna skrivelse lämnas en beskrivning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redogörelse för regeringens hittillsvarande fördelningspraxis. Vidare redovisas hur regeringen och Barn- och fördelat medlen ur Allmänna arvsfonden under /94. Slutligen anges några områden som enligt regeringens mening bör prioriteras vid fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden under kommande budgetår. 2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Kollegiet betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. Kollegiets fondförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fonden. Återstoden får tillsammans med avkastningen delas ut. Fondens bokförda värde uppgick till ca och marknadsvärdet till ca . Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets aktie- och räntekonsortier. Under /94 har avkastningen varit i aktiekonsortiet och i räntekonsortiet. För /95 finns det ca att dela ut. Bokslut för /94 för Allmänna arvsfonden bifogas som bilaga 1. Ny lag om Allmänna arvsfonden trädde en ny lag om Allmänna arvsfonden i kraft (prop. 1993/94:124, bet. 1993/94:SoU23, rskr. 1993/94:250, SFS 1994:243). Den nya lagen innehåller, i förhållande till den tidigare ordningen, vissa ändringar och förtydliganden huvudsakligen i fråga om arvsfondens ändamål och användningsområde, beslutanderätten, handläggningen av arvsfondsärenden, godmanskap samt avstående från arv. praxis beträffande utdelande av stöd ur fonden lagfästs i princip. Stöd skall kunna ges för att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Stöd ur fonden skall i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Sådant stöd får också, om det bedöms som särskilt angeläget, lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning (6 § arvsfondslagen). Stöd kan utgå till organisationer som bedriver ideell verksamhet. Om det finns särskilda skäl får stöd även lämnas till offentlig huvudman. Stöd får inte lämnas till enskilda personer (7 § arvsfondslagen). Beslut om stöd fattas i taget. Ett projekt kan enligt hittills-varande praxis få stöd under högst . Den övergripande beslutan- derätten beträffande stöd ur fonden ligger kvar hos regeringen men en ny myndighet, Arvsfondsdelegationen, har inrättats. Delegationen, eller i vissa fall annan myndighet, skall besluta om stöd ur fonden inom de ramar och efter de riktlinjer som regeringen bestämmer. Allmänna arvsfonden förvaltas som av Kammarkollegiet. I förordningen (1994:952) om Allmänna arvsfonden regleras Arvs- fondsdelegationens arbetsuppgifter. Delegationen skall fördela stöd ur fonden, följa upp projekt som beviljats stöd samt informera allmänheten om fondens ändamål och medlens användningsområde. Delegationen skall överlämna till regeringen att avgöra ärenden som är av principiell betydelse eller annars av större vikt eller när delegationen anser att stöd bör lämnas med mer än om inte regeringen i fråga om fördelning av stöd för ett särskilt ändamål bestämt något annat. Arvsfondsdelegationen består av sju personer som utses av regeringen. Ordförande är statssekreterare och vice ordförande är statssekreterare. Övriga ledamöter är tjänstemän inom Social- och Civildepartementen. För beredningen av ärenden har tjänstemän inom de berörda departementen förordnats att biträda delegationen. När arvsfonden får egendom Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamenterats till någon annan och detta testamente godkänns av Kammar-kollegiet för fondens räkning. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det därutöver inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidne maken. En förutsättning är att dessa t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bl.a. gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden när dödsfall inträffar och fonden inte uteslutits från arv genom testamente skall en god man med uppgift att företräda fonden vid boutredningen förordnas. Enligt arvsfondslag skulle den gode mannen förordnas av tingsrätten. Enligt den nya arvsfondslagen är det i stället Kammarkollegiet som förordnar god man. Den gode mannen står under kollegiets tillsyn och sköter det praktiska arbetet med boet. När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammar- kollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. Det kommer in mellan 1 800 och 2 000 arvsfondsärenden till kollegiet. Antalet ärenden har varit ganska . I drygt hälften av ärendena begärs det att kollegiet skall godkänna ett testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamentena godkänns av kollegiet. I ca 700 - 800 fall har dödsboets egendom slutligt tillfallit arvsfonden. Under /94 kom det in ca netto till arvsfonden. En strävan är att dödsbona skall avvecklas så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess ändamål. När arvsfonden avstår från egendom I vissa fall får arv, som arvsfonden fått, avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv får också avstås till arvlåtarens släkting eller annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Vidare får arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. I den nya lagen har införts en möjlighet att, om det finns särskilda skäl, avstå till den som tar emot egendomen ett belopp av det arv, som tillfallit fonden, för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. har det totalt kommit in mellan 60 och 80 ansökningar om avstående . En sådan ansökan skulle tidigare ges in till i det län där den avlidne bodde. Kammarkollegiet har beslutat om avstående när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstigit enligt bouppteckningen. I övriga fall har regeringen och i vissa fall beslutat om avstående. Fr.o.m. är beloppsgränsen för kollegiet . I övrigt beslutar regeringen om avstående. Enligt den nya lagen skall ansökan om avstående ges in till Kammarkollegiet. Den tid inom vilken ansökan får göras har begränsats till . Under /94 har beslut fattats om avstående från arv till ett värde av ca . Kammarkollegiets kostnader för medelsförvaltningen av fonden och avvecklingen av dödsbon m.m. betalas ur fonden. Kostnaderna för detta uppgick under /94 till resp. . Vidare har arvoden till de gode männen under /94 uppgått till ca . Barn- och ) var 8 års- arbetskrafter sysselsatta med uppgifter som rör Allmänna arvsfonden. Dessa bekostades av medel ur statsbudgeten. Enligt den nya lagen skall kostnader för fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden betalas ur fonden enligt de grunder som regeringen bestämmer. 3 Arvsfondsmedlens fördelning /94 Stöd ur Allmänna arvsfonden kunde enligt de regler som tillämpades utgå till juridiska personer, t.ex. föreningar, stiftelser och andra ideella organisationer. Medlen skulle i första hand användas för stöd till frivilliga och ideella insatser. Enskilda personer beviljas enligt praxis inte stöd ur fonden. Stöd lämnades till utvecklande eller nyskapande projekt, som inte ingått i reguljär föreningsverksamhet, och för vissa informationsinsatser. Stöd har inte lämnats för verksamhet som det åligger stat eller kommun att bekosta. Beslut om stöd har fattats i taget. Ett projekt har kunnat få stöd under högst . Bidrag har också lämnats för en del av kostnaderna vid om-, till- och nybyggnad av lokaler för ungdomsverksamhet och handikapp- organisationernas rekreationsanläggningar. Redovisning och utvärdering av beviljat stöd Varje mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden skall inom en bestämd tid komma in med en redogörelse för eller utvärdering av den verksamhet som angetts i ansökan samt en ekonomisk redovisning av hur det beviljade beloppet har använts. I fråga om flerårsprojekt skall i samband med ansökan för ges in en lägesrapport och en ekonomisk redovisning. Mottagare av större projektstöd skall göra mera ingående utvärderingar av effekterna av beviljat stöd. Särskilda satsningar blir vanligen föremål för mer omfattande utvärderingar. Regeringen beslutade att skulle fördelas under /94. Av detta belopp avsattes () till projekt som rör fostran av ungdom mellan . Resterande belopp, användes till att främja vård och fostran av barn , vård av ungdom samt omsorg om personer med funktionshinder. Härutöver har de redan utbetalade eller beslutade medel, som under budgetåret återförts eller återbetalats till fonden, totalt , använts för att ge stöd till nya projekt. Under /94 har det kommit in 1 846 ansökningar och skriftliga förfrågningar om stöd ur arvsfonden. Regeringen har under budgetåret bifallit 268 ansökningar inom ansvarsområde. Vidare har 120 ansökningar överlämnats till Barn- och , 6 ansökningar har överlämnats till Kammarkollegiet, en ansökan har överlämnats till och 4 ansökningar har överlämnats till familjeår. Av de ansökningar som kommit in till har 1 283 ansökningar avslagits. Av dessa kom 702 från enskilda personer. De övriga 581 ansökningar som avslagits har bl.a. rört stöd till kommuner och landsting för verksamhet inom deras eget ansvarsområde, driftsstöd till föreningar, gruppresor inom och utom landet samt lokal utvecklingsverksamhet som redan finns som reguljär verksamhet på andra orter. En del av besluten som fattades under /94 gäller ärenden som inkom under föregående budgetår. På motsvarande sätt kommer under innevarande budgetår beslut att fattas i vissa av de ärenden som inkom /94. I den följande texten redovisas hur arvsfondens medel fördelats på de olika områdena vård och fostran av barn, vård av ungdom, fostran av ungdom samt omsorg om personer med funktionshinder. En mer detaljerad redovisning lämnas i förteckningar som bifogas som bilagorna 2 - 5. En förteckning över mottagare av stöd (exkl. de särskilda medel som avsatts för projekt om barnomsorgen i det mångkulturella samhället resp. FN:s familjeår) redovisas i bilaga 6. 3.1 Vård och fostran av barn samt vård av ungdom () Sammanlagt ca har delats ut till projekt för utveckling av vård och fostran av barn samt vård av ungdom. Dessutom har ca beviljats till projekt som rör barn och ungdomar med funktionshinder. Några av dessa projekt beskrivs i avsnittet om stöd till personer med funktionshinder, medan en förteckning redovisas i bilaga 2. Utsatta barn och ungdomar Det kan finnas många olika anledningar till att barn och ungdomar far illa och behöver stöd. Det kan bero på föräldrar som missbrukar alkohol eller narkotika eller brister i sitt ansvar på andra sätt. Barn och ungdomar med flykting- bakgrund kan ofta ha svåra upplevelser bakom sig. Andra har själva hamnat i missbruk eller har blivit sjuka. Med medel ur Allmänna arvsfonden kan organisationer som bedriver ideell verksamhet stödja och hjälpa. Inom detta område har 13 olika projekt fått stöd ur arvsfonden med sammanlagt ca . Exempelvis har Afrosvens- karnas fått stöd för att anordna en seminarieserie för barnomsorgs- personal som har eller kommer att komma i kontakt med kvinnlig könsstympning. En handbok med fakta och rekommendationer om problemet tas också fram. Brotts- offerjourernas har fått stöd för projektet som kriminali- tetens offer, för hjälp- och stödinsatser för barn som blivit indirekta offer vid kriminella övergrepp. Rädda barnen har lämnats stöd till Barn som anhöriga - barn som efterlevande, ett projekt med inriktning på kris- och katastrofpsyko- logi. Stöd till utveckling av kulturverksamhet för barn har lämnats till tre olika projekt med sammanlagt ca . Syftet med dessa projekt är att genom samarbete mellan olika föreningar och förvaltningar stimulera intresset för kultur, främst bland förskolebarn. Barnomsorgen i det mångkulturella samhället Regeringen beslutade att ställa sammanlagt till förfogande för insatser inom det mångkulturella samhället. Syftet är att med hjälp av ideella organisationer ge barnomsorgs- personal som arbetar med invandrar- och flyktingbarn stöd och ökade kunskaper. Under /94 har fördelats till 12 projekt, varav en del var fortsättningsprojekt från förra budgetåret. Projekten redovisas i bilaga 4. Regeringen beslutade att ställa sammanlagt ur Allmänna arvsfonden till förfogande för utvecklingsverksamhet i anslutning till FN:s familjeår 1994 (varav kom från de medel som är avsedda för "fostran" av ungdom). Medlen disponeras av familjeår. Kommittén har bl.a. i uppdrag att stimulera till kunskapsutveckling och debatt om familjevillkor och livsformer i dagens svenska samhälle samt att uppmuntra till inititativ och utvecklingsarbete, särskilt insatser som syftar till att förebygga social utslagning. Kommittén har inbjudit organisationer och myndigheter att inkomma med förslag till utvecklingsverksamheter, bl.a. sådana som syftar till att utveckla nätverken kring det enskilda familjehushållet, att stärka banden mellan barn och föräldrar samt att fostra barn och unga till jämställdhet och demokrati. En interdepartemental beredningsgrupp har inrättats för granskning av inkomna ansökningar. Vid ett första utdelningstillfälle, , har 23 projekt tilldelats ett sammanlagt belopp om . Projekten redovisas i bilaga 5. kommer familjeår att avge en rapport om verksamheten under familjeåret. De slutsatser som kan komma att dras från den utvecklingsverksamhet som bedrivits kommer att beaktas i Arvsfondsdelegationens kommande verksamhet. Fostran av ungdom () Under /94 har regeringen beslutat om stöd ur Allmänna arvsfonden för att främja fostran av ungdom med sammanlagt ca . har delegerats till olika myndigheter att fördela enligt givna ramar och riktlinjer och har regeringen fördelat direkt till olika projekt. Fördelningen framgår av den sammanställning som bifogas som bilaga 7. Ansökan om stöd ur fonden som avser att främja fostran av ungdom har fram till främst prövats av Barn- och . Enligt förordningen (1992:105)för Barn- och skulle delegationen lämna över ärenden till regeringen för beslut om de är av principiell betydelse eller när stöd bör lämnas med mer än . I syfte att stimulera nya initiativ och lyfta fram bra metoder för ungdomsarbete har sammanlagt fördelats till tre kraftcentra för ungdomar; föreningen i , föreningen i samt Stiftelsen i . Gemensamt för dessa är att de arbetar utifrån nya synsätt och metoder där ungdomars engagemang och möjlighet att ta personligt ansvar ingår som naturliga delar i verksamheterna. Organisationerna skall sprida kunskap, inspiration och idéer om ungdomsarbete vidare till andra. Utifrån bl.a. erfarenheterna från dessa projekt har Stiftelsen fått stöd med för att bygga upp ett nationellt nätverk för eldsjälar. Nätverket skall bland annat bygga upp en databank över olika ungdomsprojekt. Projektet och Morsor i har beviljats för att inspirera framväxten av lokala föräldra- och vuxenverksamheter i syfte att öka de vuxnas närvaro i ungdomsmiljöer. För att öka ungdomars kunskap och engagemang i miljöfrågor har fördelats till för projektet inför 2000-talet, till stiftelsen för projektet samt organisationen för skolinformationsprojekt. och föreningen sportklubb har tillsammans beviljats för att i samarbete med bygga upp ett databaserat informationssystem med information om internationellt ungdomsutbyte m.m. Stödet avser i en treårig satsning. och har tillsammans fått stöd med för att var för sig motverka våld, skadegörelse och rasism. För att stimulera till insatser av generationsövergripande karaktär har totalt avsatts att fördelas inom ramen för Europeiska äldreåret och FN:s familjeår. För att högtidlighålla firandet av 50-årsjubileum, som sammanfaller med att det gått FN:s världsungdomsår genomfördes, har fördelats till för ungdomsorganisationer (LSU) som fått stöd för speciella insatser inför och under jubileumsåret. har regeringen avsatt till Barn- och att fördela under /95. /94 har Barn- och behandlat 1 034 ansökningar avseende stöd ur fonden. Av dessa har 238 bifallits, 576 har avslagits och 220 blivit föremål för andra åtgärder, t.ex. överlämnats till annan myndighet eller besvarats med brev. Av de ansökningar som avslagits märks mest ansökningar rörande stöd till enskilda personer, resor utomlands, enstaka konferenser eller evenemang, reguljär föreningsverksamhet eller inköp av kapitalvaror. Under budgetåret har delegationen fördelat . Fördelningen av beviljade medel framgår av den sammanställning som bifogas som bilaga 8. Stöd till lokaler för ungdomsverksamhet Stödet till lokaler för ungdomsverksamhet fördelades före /94 dels genom till trossamfund (SST) till olika trossamfunds ungdomslokaler dels genom till samlingslokaler för ungdom hos mindre idrottsföreningar. Även Barn- och fördelade visst stöd till scoutorganisationer och liknande. Fr.o.m. /94 har Barn- och haft regeringens uppdrag att fördela hela stödet till olika lokaler för ungdomsverksamhet. har fördelats till lokaler för ungdomsverksamhet under budgetåret. För att motverka tendenser till ökad främlingsfientlighet har delegationen även detta budgetår fördelat stöd till projekt som har till uppgift att i nya former sprida kunskap och engagemang som motverkar främlingsfientlighet. Främst har man riktat sig till lokala sammanslutningar eller föreningar inom barn- och ungdomsorganisationerna. Under budgetåret har fördelats med denna speciella inriktning. Barn- och har även inom ramen för det övriga stödet fördelat medel till liknande verksamhet. har delegationen i samarbete med bedrivit en satsning för att öka ungdomars kunskaper, engagemang och medvetenhet i rollen som konsumenter. Lokala projekt som bl.a. informerar ungdomar om hushållseko- nomi, konsumenträtt och om reklamens påverkan har genom satsningen kunnat stöd- jas. Projekt där ungdom hjälper ungdom har särskilt prioriterats. Totalt har fördelats som avslutades . En dokumentation och utvärdering av specialsatsningen kommer att lämnas . Utbyte mellan storstad och glesbygd Som ett led i arbetet för att öka kontakterna mellan ungdomar i glesbygd och ungdomar i storstäder har sammanlagt fördelats till ett antal lokala projekt. Satsningen på denna målgrupp syftar till att skapa ett nätverk över landet för att motverka fördomar och öka kontakterna mellan glesbygd och storstäder. Verksamheten har utvecklats till en ny folkrörelse som leds av en ideell förening. För att utveckla lokala exempel på hur skolgårdsmiljöer kan förbättras har totalt fördelats till projektet uterum. Projektet syftar till att ta tillvara elevers, föräldrars och lärares engagemang samt se till att utemiljöerna används i undervisningen. Sammanlagt har tolv skolor ingått i pilotprojektet. De som på detta sätt fått stöd har utformat skolgårdar där det t.ex. finns kretsloppshus, väderobservatorier, fornborg, fårskötsel och klassträdgårdar. Projektet avslutades och en utvärdering håller på att sammanställas. Övriga projekt som erhållit stöd från Barn- och är bl.a. projekt för att motverka brott och/eller användandet av droger, kultur-, musik- och teaterprojekt, sommarsatsningar för ungdomar och vissa miljöprojekt. har (fr.o.m. ombildat till ) handlagt och fördelat stöd för utveckling av barn- och ungdomsorganisationernas verksamhet, det s.k. utvecklingsstödet. Avsikten med stödet har varit att medverka till en förnyelse av föreningslivet. Framförallt har det gällt på det lokala planet. Under /94 har ungdomsrådet fördelat ca till 146 olika föreningar. I och med budgetårets slut upphörde denna form av fördelning via Ungdoms- styrelsen. Motsvarande fördelning sker numera genom Arvsfondsdelegationen. har på regeringens uppdrag fördelat stöd till projekt i kommuner som är beredda att utveckla metoder för ungdomars medverkan i demokratiska beslutsprocesser. I tretton pilotkommuner har projekt bedrivits. Dessa har omfattat såväl övergripande planering som enskilda lokala försök på skolor, i bostadsområden och inom fritids- och föreningsverksamheten. Olika former av självstyre har prövats. Specialsatsningen upphörde och erfarenheterna används nu bl.a. i fortsatta verksamhet i kontakter med kommunerna. Totalt har fördelats under budgetåret för detta ändamål. Även under detta budgetår har fördelat stöd till projekt som skall stimulera en utveckling av nya träffpunkter för ungdom. Totalt har ca fördelats till 26 lokala projekt med sådan verksamhet. Satsningen har gjorts för att uppmuntra till att alternativa former av träffpunkter skall växa fram. Det har gällt projekt som , musikcaféer etc. En viktig utgångspunkt för projekten har varit att flera parter samverkar kring de nya lösningarna, så att ungdomars behov och intressen kan mötas på ett varierat sätt. Det kan vara samverkan mellan en ungdomsgrupp och kommunen eller mellan en lokal förening och kommunen. Många av de projekt som fått stöd är nya föreningar som bildats just i syfte att bygga upp träffpunkter efter ungdomars egna idéer och behov. Regeringen har givit i uppdrag att genomföra en specialsatsning för att motverka negativa konsekvenser av arbetslöshet bland ungdom. Under budgetåret har ställts till ungdomsrådets förfogande för stöd till utveckling av projekt inom detta område. har belastat /94 och resterande 8 miljoner skall belasta /95. Under budgetåret har fördelats till 47 olika projekt.