prop · GI03218 · 1995-01-01 00:00:00 — Härigenom föreskrivs att lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift skall upphöra att gälla vid utgången av . De medel som då finns i arbetslivsfonden får regeringen disponera för finansieringen av sysselsättningsskapande åtgärder. 3 Utvecklingen på arbetsmarknaden Den konjunkturuppgång som inleddes förstärktes under slutet av året allt eftersom uppgången spred sig i ekonomin. Konjunkturuppgången har börjat få effekt på sysselsättningen. har antalet sysselsatta ökat med 83 000 personer jämfört med . Sysselsättningen har emellertid inte ökat lika kraftigt som produktionen. Det förklaras främst av en ökad medelarbetstid, en minskad frånvaro och en kraftig och önskad produktivitetsförbättring inom främst industrin. Trots den relativt kraftiga ökningen av antalet sysselsatta är det fortfarande 526 000 färre sysselsatta nu jämfört med . Jan-feb Jan-feb förändring 1994 1995 Antal personer i arbetskraften 4 178 4 239 61 Antal arbetade timmar (10.000-tal) 123,9 128,9 5 Antal sysselsatta 3 821 3 904 83 därav fast anställda 3 024 3 017 -7 tidsbegr. anställda 369 443 74 Antal personer i arbete 3 399 3 497 98 Antal arbetslösa 358 335 -23 Antal långtidsarbetslösa 141 123 -18 Relativ arbetslöshet % totalt 8,6 7,9 -0,7 kvinnor 6,7 6,6 -0,1 män 10,3 9,1 -1,2 Arbetslösheten har minskat med 23 . Att arbetslösheten minskat mindre än vad antalet sysselsatta ökat beror, förutom på den minskande frånvaron, också på att antalet personer som söker sig ut på arbetsmarknaden ökat. Det senare är något som normalt sker när arbetslösheten går ner och chanserna att få ett arbete ökar. Det beror också på att allt fler lämnar olika utbildningsåtgärder och på det stora antalet flyktingar från f.d. Jugoslaven som tagits emot i . Det totala antalet öppet arbetslösa och personer i olika konjunkturberoende åtgärder har minskat kraftigare än den öppna arbetslösheten. var motsvarande av arbetskraften öppet arbetslös eller i någon konjunkturberoende åtgärd. Det motsvarar en minskning , eller 45 000 personer. Den öppna arbetslösheten var , enligt , . Bland ungdo- marna var den mer än dubbelt så hög, eller . Ungdomarnas möjlighet att få ett arbete under konjunkturuppgångnen är sannolikt större än för många andra grupper. Ungdomsarbetslösheten utgör dock fortfarande ett stort problem och det finns en risk att ungdomar med en dålig utbildning m.m. stannar kvar i arbetslöshet. Alla ungdomar behövs om vi skall kunna utveckla vår välfärd. Budskapet från arbets- och vuxenlivet måste vara att alla behövs. Regeringen kommer att även fortsättningsvis noga följa utvecklingen bland ungdomar och ha en beredskap för ytterligare åtgärder om det skulle behövas. var arbetslösheten i stort sett lika stor bland män som bland kvinnor. ökade kvinnorna sitt förvärvsdeltagande mer än männen. Lågkonjunkturen drabbade framför allt de delar av arbetsmarknaden som av tradition domineras av män, medan nedgången inom den kvinnodominerade offentliga sektorn kunde hållas tillbaka med hjälp av olika arbetsmarknadspolitiska insatser. Resultatet av dessa samverkande faktorer blev att sysselsättningsgraden mellan kvinnor och män i histo- rien kom att ligga på i stort sett samma nivå. Skillnaden i det relativa arbetslöshetstalet mellan män och kvinnor ökade däremot och uppgick som mest till . Det förbättrade läget på arbetsmarknaden har främst gällt samma branscher som drabbades hårdast under lågkonjunkturen. Det förbättrade läget har därför främst kommit männen till del. Antalet sysselsatta män har ökat mer än antalet sysselsatta kvinnor. Arbetslösheten bland män minskar medan den i stort sett kvarstår på en oförändrad nivå för kvinnor. var den öppna arbetslösheten bland kvinnor enligt och bland män . var motsvarande tal resp. . Eftersom arbetsmarknaden är starkt könsuppdelad finns det anledning att särskilt uppmärksamma utvecklingen inom den offentliga sektorn. Risken för att den höga arbetslösheten bland kvinnor skall permanentas är stor. Det är således viktigt att bryta upp den könsuppdelade arbetsmarknaden. Arbetslösheten under lågkonjunkturen drabbade generellt sett invandrare hårdare än svenskar. Den relativa arbetslösheten var nästan så hög bland vissa invandrargrupper som bland svenskar. Invandrarna utgörs av en heterogen grupp människor med sinsemellan stora olikheter i såväl kulturella mönster som språktillhörighet. Den svåraste situationen på arbetsmarknaden har arabisktalande invandrare där nästan hälften av männen i arbetskraften och av kvinnorna är arbetslösa. Det allvarligaste problemet är den höga långtidsarbetslösheten. Mer än var tredje öppet arbetslös har varit arbetslös . Andelen är något högre bland män än bland kvinnor. Bland de arbetslösa är mer än var annan långtidsarbetslös. Det finns en betydande rundgång mellan öppen arbetslöshet, kortvariga anställningar och olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Enligt arbets- förmedlingens statistik fanns det 000 personer som var inskrivna vid arbetsförmedlingen, antingen som arbetssökande eller i någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd och som hade varit oavbrutet inskrivna . Bara har antalet ökat med 30 000 personer eller . Det är dock en lägre ökningstakt . Mer än var fjärde arbetssökande på arbetsförmedlingen har stått utanför den ordinarie arbetsmarknaden under en mycket . Denna andel är betydligt större bland personer och bland utomnordiska invandrare. 4 Sysselsättning och tillväxt Den viktigaste uppgiften är att skapa förutsättningar för näringslivet att expandera. Först då kan sysselsättningen öka kraftigt och arbetslösheten pressas ned och komma tillbaka till full sysselsättning. De små och medelstora företagen har en central roll för att få tillstånd en utveckling med hög, stabil och hållbar tillväxt samt ökad sysselsättning. erfarenhet visar att det är i de små och medelstora förtegen som den största sysselsättningstillväxten kan ske. Politiken behöver inriktas därför på att understödja tillväxtkraften i dessa företag. Viktigast av allt är att undanröja hinder som dessa företag möter på marknaden. Det kan gälla brist på kapital, svårigheter att ta till sig ny teknink och utnyttja kompetens m.m. Arbetsmarknadspolitiken har en central roll för att skapa en flexibel arbets- marknad och för att därigenom främja en hållbar ekonomisk tillväxt, stabilitet och en rättvis fördelning. Det är nödvändigt att flexibiliteten på ar- betsmarknaden inte bara upprätthålls utan också förbättras om vi skall klara våra långsiktiga ekonomiska mål. Tillåts långtidsarbetslösheten att växa och permanentas minskar dramatiskt arbetsmarknadspolitikens möjlighet att tillgodose arbetsgivarnas arbetskraftsbehov och upprätthålla ett så starkt utbudstryck att löneökningarna kan begränsas till den nivån som råder i våra viktigaste konkurrentländer. Det långsiktiga målet är full sysselsättning i hela landet, med bibehållen prisstabilitet. I överenskommelsen med ingår att av syssel- sättningsskäl skall avdelas till ett investeringsprogram för att minska arbetslösheten och förbättra inomhusmiljön i bostäder och offentliga lokaler. föreslås att ett sådant program införs. Tyngdpunkten i programmet bör ligga på åtgärder som kan genomföras på ett sådant sätt och i sådan tid att de ger ett väsentligt bidrag till byggsysselsättningen redan på kort sikt. Bostadsinvesteringarna har sjunkit till en historiskt sett mycket låg nivå. Antalet påbörjade lägenheter var 12 000 såväl som . Enligt långsiktsprognos beräknas över 30 000 lägenheter efterfrågas mellan och . Den höga räntenivå som kan förutses innevarande år håller sannolikt tillbaka bostadsbyggandet. En starkt bidragande orsak till den höga inflationen under slutet av 1980- talet var den överhettning som då rådde inom byggsektorn. Ett viktigt led i stabiliseringspolitiken och inflationsbekämpningen är att utjämna de kraftiga svängningarna i bostadsbyggandet för att motverka att en motsvarande överhettning uppstår. Vidare finns redan nu en överhängande risk för en brist på bostäder i expanderande områden. En hög rörlighet på arbetsmarknaden förutsätter att det finns bostäder i de områden där arbetskraftsefterfrågan ökar. Det låga bostadsbyggandet riskerar att leda till att anpassningen på arbetsmarknaden inte fungerar så väl som den skulle behöva. Det kan leda till onödiga överhettningstendenser i vissa regioner. Det finns således ett behov av att på kort sikt stimulera fram ett ökat bostadsbyggande. Regeringen föreslår därför att ett tidsbegränsat investe- ringsbidrag för nyproduktion införs till .