prop · GI03138 · 1995-01-01 00:00:00 — Syftet med denna projektsatsning skall vara att ge ungdomar möjlighet till kompetensutveckling utanför de reguljära arbetsmarknads- och ut- bildningspolitiska åtgärderna. I första hand skall stödet användas för att i samverkan med arbetslösa ungdomar ställa i ordning lokaler och/eller utveckla en lokal verksamhet. Projekt där kommunen går in och tar ett aktivt ansvar för projektets fortlevnad skall prioriteras. Plus-gruppen, som är en arbetsgrupp knuten till , har fördelat stöd inom ramen för Projektet för Lokal Utveckling och Samverkan. I gruppen sitter bl.a. representanter för , , , , , (numera ) och . är en treårig satsning på allmänt förebyggande och in- dividinriktade insatser för ungdomar i tolv bostadsområden i storstäderna , , , och . Flera av de medverkande bostadsområdena är eftersatta och har svåra sociala problem - inte minst bland ungdomar. Totalt har ur Allmänna arvsfonden ställts till Plus-gruppens förfogande. Syftet med insatserna har dels varit att stimulera till nya ideér för att förebygga problem, dels att stödja enskilda ungdomar som är på väg att hamna snett i samhället. Projekten har förutsatt ett omfattande lokalt samarbete över förvaltningsgränserna samt mellan förvaltningar och fristående föreningar. Som grund för varje lokalt Plus-projekt har legat en gemensam handlingsplan som dessa intressenter samlats kring. Plus-projekten har dokumenterats och utvärderats genom utvärderare som engagerats från projektstarten. överlämnades en lägesrapport till regeringen. kommer en central utvärdering att presenteras. Under /94 har sammanlagt fördelats till verksamhet inom 35 olika föreningar. Fördelningen framgår av en sammanställning som bifogas som bilaga 9. 3.3 Omsorg om personer med funktionshinder () Under /94 har regeringen prioriterat projekt som inriktats på verksamhet som ökar självbestämmande och oberoende för personer med funktionshinder. Stöd har bl.a. lämnats till utveckling av datatekniska hjälpmedel och andra former av försöksverksamhet samt verksamhet som ökar möjligheterna för personer med funktionshinder att delta i fritids- och rekreationsaktiviteter. Även försöks- och utvecklingsarbete som förbättrar kvinnors situation har prioriterats. Regeringen beslutade att avsätta för en särskild satsning på insatser inom området handikappidrott. 227 projekt som rör personer med funktionshinder har fått stöd med sammanlagt ca under budgetåret. Nedan beskrivs ett antal huvudområden och några exempel på projekt som beviljats stöd. En komplett förteckning över projekten återfinns i bilaga 2. Ökat självbestämmande och oberoende för personer med funktionshinder Stöd har lämnats med ca till 18 projekt för att öka självbestämmande och oberoende för personer med funktionshinder. Föreningen (Jämlikhet, Assistans, Gemenskap) har fått stöd till utveckling av personlig assistans för personer med flera mycket svåra funktionshinder. Handikappförbundens samarbetsorgan har beviljats stöd till projektet våra villkor medan SRF , har fått stöd till projektet för alla. Stiftelsen har beviljats medel till en försöksverksamhet för att bedriva och utveckla en bra verksamhet och bättre livsvillkor för utvecklingsstörda. Regeringen beslutade att avsätta ca för att bl.a. utveckla och tillämpa datateknik för personer med funktionshinder. /94 är av denna treåriga satsning där haft en samordnande funktion. Fritid, kultur och handikapp Nästan har lämnats som stöd till försöks- och ut- vecklingsverksamhet som syftar till att personer med funktionshinder skall kunna delta i fritids- och kulturaktiviter. Av de tolv olika projekt som beviljats stöd återfinns bl.a. Stiftelsen permanenta utställning Bara som riktar sig till gravt uvecklingsstörda barn och vuxna, Svenska som gör en kartläggning och sammanställning av handikappade konstnärers möjligheter till utbildning och arbete med uttryckande konst. , Kursverksamheten vid har lämnats stöd för projektet väg till delaktighet, en konstskola för utvecklingsstörda. beslutade regeringen att avsätta för en särskild satsning inom området handikappidrott. Stöd har lämnats till 26 olika projekt som skall öka möjligheterna för personer med funktionshinder att utöva idrottsaktiviteter. Stöd till projekt som syftar till att genom informations- och utbildnings- satsningar ge kunskap om orsakerna till handikapp och visa på konsekvenserna av olika handikapp har under /94 lämnats till 62 projekt med sam- manlagt ca . Föreningen () lämnades stöd till ett projekt för att sprida information om tolkning för döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade. () har beviljats stöd med för information om EG inför folkomröstningen . Neurologiskt () har lämnats stöd för uppbyggnad av utställning med kommunikationshjälpmedel, Riksför-bundet mot reumatism (RMR) för försöksverksamhet m.m. för medlemmar med fibromyalgi/mjukdelsreumatism eller andra smärtsyndrom, () för ett informa- tionsprojekt och () för en internationell konferens om tvåspråkighet för döva. Under /94 beviljades 12 handikappföreningar stöd med sammanlagt ca som bidrag till nybyggnad samt olika om- och tillbyggnader av organisationernas rekreationsanläggningar. Stöd har lämnats med sammanlagt till 13 handikapporganisa- tioner för modern och anpassad administrativ utrustning för att underlätta för funktionshindrade personer att arbeta vid organisationernas centrala kanslier. 4 Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden Genom stöd ur Allmänna arvsfonden har föreningar och andra organisationer kunnat förverkliga nya idéer och visioner avseende verksamhet som förbättrat situationen för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Det har gällt verksamheter som föreningar och organisationer själva ansvarat för och som kompletterat de samhälleliga verksamhetsformerna men också verksamhetsformer som samhället svarar för men som brukarorganisationerna fått ett ökat inflytande över. Det stöd som ges ur Allmänna arvsfonden bör generellt medverka till att stärka den sociala välfärden för fondens målgrupper. För att allmänheten skall få kunskap om Allmänna arvsfonden är det angeläget att informera om fondens struktur och ändamål; inom vilka verksamhetsområden som arvsfondsmedlen används och vilka effekter användningen fått. Det är också viktigt att de som kan komma ifråga för stöd, även små organisationer, får information om arvsfondens verksamhet, utdelningspraxis samt ansökningsförfarande. I det följande redovisar regeringen sin syn på inriktningen av stödet för den närmaste framtiden. Utöver nedan angivna områden bör medel också kunna utgå till utvecklings- projekt inom områden som inte kan förutses. Verksamhet till förmån för barn Samhällets särskilda ansvar för att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden kommer till uttryck bl.a. i socialtjänstlagen. Där åläggs socialnämnderna att i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdom. har också till uppgift att sörja för att barn och ungdomar som utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver. Det behövs en mängd olika insatser för att förhindra att barn och ungdomar far illa. Det är viktigt att utveckla ett varierat utbud av insatser som har som syfte att stödja barn och föräldrar. Det arbete som utförs genom ideella organisationer och andra frivilliga sammanslutningar behövs som komplement till vad samhället erbjuder, inte minst för de människor som av olika skäl inte vill vända sig till myndigheter. Genom FN:s konvention om barns rättigheter har inte bara barnets behov, utan också frågan om barnets rättigheter fått hög aktualitet. En bevakning av samhällsfrågorna ur ett barnperspektiv behöver vidareutvecklas liksom bevak- ningen av barns och ungdomars delaktighet i kultur- och samhällslivet. Ett barnperspektiv behöver också utvecklas för att tillgodose barns behov i den fysiska och sociala planeringen av samhället. Den satsning på information om , som har genomförts av frivilligorganisationerna med stöd ur fonden, avses följas upp genom projekt som syftar till att utveckla tillämpningen av i dess olika delar. Kulturinsatser, inte minst sedda i ett mångkulturellt perspektiv, bör ges fortsatt stöd. har tagit emot ett stort antal barnfamiljer med krigsupplevelser. Personal inom barnhälsovård, barnomsorg och skola har ansvar för att möta dessa flyktingfamiljer på bästa sätt. Föräldrar och barn behöver få stöd och hjälp för att kunna bearbeta sina upplevelser och växa in i det svenska samhället. Inom en del frivilligorganisationer finns en särskild kompetens på detta område som bör kunna komma såväl personal, som kommer i kontakt med dessa flyktingfamiljer, som familjerna själva till godo. Flera undersökningar visar att barn i missbrukarfamiljer riskerar att fara illa på olika sätt. Man räknar med att ca 150 000 - 200 000 barn i växer upp i familjer där minst en förälder har missbruksproblem. Det finns dock relativt få verksamheter i landet som vänder sig till dessa barn. Missbruk är ofta ett dolt problem vilket bidrar till att få av barnen får det stöd och den hjälp de behöver. Det finns därför ett stort behov av uppsökande- och andra verksamheter i samhället som på olika sätt stödjer barnen och förebygger bland annat eget missbruk senare i livet. Många barn bor numera helt eller delvis tillsammans med enbart en förälder. Det har i undersökningar visat sig att dessa barns uppväxt-villkor i flera avseenden är annorlunda än villkoren för barn som bor med två föräldrar. Bland barn som far illa på olika sätt är barn med dålig eller ingen kontakt med sina fäder överrepresenterade. Det är därför angeläget att uppmärksamma projekt inom detta område. Barn med funktionshinder har samma behov som andra barn och samtliga de prioriterade områden som beskrivits här gäller även dem. Därutöver finns behov att utveckla och pröva verksamhet som gör det möjligt för barn med funktionshinder att utvecklas på bästa sätt, att få delta i gemenskap med andra barn i barnomsorg, skola och fritid och att få tillgång till det stöd som behövs för att funktionshindret skall utgöra minsta möjliga handikapp. Verksamhet till förmån för ungdomar Utgångspunkten för regeringens ungdomspolitik är att se ungdomar som fullvärdiga medborgare som har både rättigheter och skyldigheter. En förutsättning för att ungdomar skall ta det ansvar detta innebär är att de också ges möjligheter att bli delaktiga av samhället och att de får inflytande över sin egen situation. Frågor om demokrati, inflytande och delaktighet är därför centrala såväl för ungdomspolitiken i sin helhet som för de särskilda satsningar som regeringen har möjlighet att göra med hjälp av medel ur Allmänna arvsfonden. De insatser som görs för att stärka ungdomars delaktighet får inte innebära att ungdomar bara får ett formellt inflytande på vuxnas villkor. Vuxna måste vara beredda att ge ifrån sig av sin makt. Det handlar för vuxna ofta om att förändra sin attityd; att stödja, inte styra. Detta synsätt bör också prägla fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden. Projekt som stärker ungomars reella delaktighet och inflytande skall särskilt prioriteras. Det innebär bl.a. att medel företrädesvis kommer att ges till projekt där ungdomar finns med i hela utvecklingsprocessen och inte bara som mottagare av vad vuxna gjort för dem. Utifrån denna bakgrund anges några områden som regeringen ser som viktiga att lyfta fram och också fördela stöd till . Stöd ur Allmänna arvsfonden bör även fortsättningsvis ges till projekt som bygger på samverkan mellan föreningsdriven och offentlig verksamhet i speciellt utsatta bostadsområden enligt den modell som utvecklats i bl.a. Plus-projekten. Verksamheter som syftar till att bryta en negativ utveckling och stärka den sociala välfärden för ungdomar som riskerar att hamna utanför samhället bör särskilt uppmärksammas. Särskilt viktigt är det att finna länkar mellan ungdomar bland andra generationens invandrare och det svenska samhället. Den höga arbetslösheten drabbar många ungdomar. Riktade insatser för att motverka att ungdomar som hamnar i lång arbetslöshet successivt ställs utanför det övriga samhället bör även fortsättningsvis ges stöd. Projekt som tar till vara och utvecklar ungdomars kreativitet bör särskilt uppmärksammas. Insatser som minskar passivt socialbidragsberoende bland ungdomar bör prioriteras. Insatser för att motverka mobbning, våld och missbruk, i alla dess former, bland barn och ungdomar ser regeringen som särskilt angelägna. Nya lokala initiativ som kan vara av allmänt intresse och därför spridas över landet bör ges stöd ur Allmänna arvsfonden. Särskilda medel ur Allmänna arvsfonden har avsatts för stöd till lokala utvecklingsprojekt som sprider kunskap som motverkar främlingsfientlighet och rasism samt ökar förståelsen och toleransen mellan människor med olika kulturell bakgrund. Dessa satsningar skall fortsätta även framöver. kommer medel att fördelas till lokala projekt inom ramen för den ungdomskampanj mot främlingsfientlighet och rasism som initierats av . Vidare bör ungdomars engagemang i globala frågor stimuleras. kommer detta bl.a. att ske inom ramen för firandet av nationernas 50-årsjubileum, på temat toleransens år, som sammanfaller med att det gått FN:s Världsungdomsår. Inom ramen för det svenska firandet görs särskilda insatser för att föra ut kunskap om FN:s arbete och skapa debatt om globala frågor bland ungdomar. I begränsad omfattning bör även internationella samverkansprojekt ges stöd. Satsningen på att stärka ungdomars möjlighet att påverka lokalsamhällets utveckling bör fortsätta. På detta område har bra erfarenheter och kunskaper genom de specialsatsningar de genomfört med medel ur Allmänna arvsfonden. Särskild uppmärksamhet bör ägnas konsumentprojekt för ungdomar. Syftet med dessa projekt skall vara att stimulera unga människor att hjälpa andra ungdomar till en bättre kunskap och medvetenhet inom konsumentområdet. En dokumentation från de tre projektåren kring Ung konsument kommer att presenteras av . Därefter kommer regeringen att bedöma hur man på bästa sätt kan stödja nya projekt inom detta område. Bland ungdomar har kultur- och mediaverksamhet blivit allt mer betydelsefull. Många använder en stor del av sin tid till att utveckla nya former av kultur- och kommunikationsformer, men alla har inte samma möjligheter. Stöd ur Allmänna arvsfonden bör ges till projekt som ger fler ungdomar möjligheter att delta i olika kultur- och mediaverksamheter liksom till projekt som motverkar skadliga effekter av våld i media. Ett av de övergripande målen för statens bidrag till ungdomsorganisationerna är att främja såväl jämlikhet mellan olika ungdomsgrupper som jämställdhet mellan könen. Denna grundsyn skall också genomsyra fördelningen av medel ur Allmänna arvsfonden. Inte minst viktigt är det att stimulera utvecklingen av jämställdhet mellan flickor och pojkar inom idrotten. Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder Handikappolitiken har som syfte att utforma samhället så att det blir tillgängligt för alla medborgare. Det innebär att personer med funktionshinder skall beredas samma möjligheter som andra att vara med i samhällslivet och delta i olika aktiviteter. Målet är att uppnå full delaktighet och jämlikhet. Trots reformer och andra förbättringar som genomförts finns det fortfarande hinder för detta. Genom stöd ur Allmänna arvsfonden kan handikapporganisationer och andra organisationer som bedriver ideell verksamhet ges möjlighet att utveckla olika former av verksamheter och stödinsatser som kan utgöra viktiga komplement till de insatser samhället kan erbjuda och som utformats utifrån brukarnas egna behov. Av de projekt som beviljats stöd ur fonden har många haft inriktningen att öka medvetenheten hos olika personalgrupper och beslutsfattare genom att informera om olika former av funktionshinder. Många projekt har också haft som syfte att öka kunskaperna om olika stödsystem inom handikappområdet. Denna typ av projekt men även andra som syftar till ökat självbestämmande och oberoende för personer med funktionshinder bör även fortsättningsvis prioriteras. Olika utredningar har uppmärksammat uppenbara brister när det gäller möjligheterna för personer med funktionshinder att delta i fritids- och rekreationsaktiviteter. Mot bakgrund av detta bör stöd som gör det möjligt för personer med funktionshinder att delta i fritids- och rekreationsaktiviteter fortfarande vara ett prioriterat område. beslutade regeringen att avsätta sammanlagt ur Allmänna arvsfonden för praktisk utvecklingsverksamhet, bl.a. för att finna metoder som underlättar möjligheterna för kvinnor med funktionshinder att aktivt delta i politiskt, fackligt och annat samhällsarbete. Försöks- och utvecklingsarbete som kan förbättra situationen för kvinnor med funktionshinder bör även fortsättningsvis uppmärksammas. För funktionshindrade personer med invandrarbakgrund är det ofta svårt att få tillgång till stöd och service och bli delaktiga i samhället. Regeringen beslutade därför att avsätta sammanlagt ur Allmänna arvsfonden för utvecklingsinsatser inom området. Medlen skall i första hand användas för att handikapp- och invandrarorganisationerna skall ges möjlighet att utveckla samverkansmodeller och pröva verksamhet för att öka möjligheterna för funktionshindrade invandrare att bli delaktiga i samhälls- och föreningsgemenskap och därmed förbättra sin livssituation. Tillgänglighet i miljö, byggnader och bostäder är en viktig förutsättning för att personer med funktionshinder skall kunna leva ett självständigt och oberoende liv och kunna delta i samhällslivet. Mot bakgrund av bl.a. de förändringar som skett och kommer att ske inom plan- och byggområdet bör handikapporganisationerna med stöd av fonden ges möjligheter att öka informationen till sina medlemmar men också till kommunerna, byggbranschen, arkitekter och andra som arbetar med plan- och byggfrågor om hur brister i tillgängligheten kan åtgärdas. Fördelning av ur Allmänna arvsfonden utdelade stöd under /94 Vård och fostran av barn samt vård av ungdom Försöks- och utvecklingsarbete, utsatta barn och ungdomar Afrosvenskarnas 120 000 barnomsorgspersonalens möte med kvinnlig köns- stympning Brottsofferjourernas Projektet som 265 000 kriminalitetens offer Föreningen 26:an - ett barnens hus 50 000 fonen för barn och i ungdom Nämndemännens Konferensen förstå 50 000 riksförbund asocialitet och utveck- ling hos barn och ung- dom rätt till 1 900 000 hjälp - våga berätta RFB, 350 000 behandlingshem barn - de glömda barnen RFHL, av en nät- 510 000 för Hjälp åt Läke- verksmodell för rehabi- medelsmissbrukare litering av unga narkotikamissbrukare Rädda barnen som anhöriga - 240 000 barn som efterlevande, ett projekt med inriktning på kris- och katastrof- psykologi Rädda barnen 600 000 och psykoterapeutiskt behandlingsarbete med flyktingbarn och deras familjer Svenska Unicef- Materialframställning 50 000 kommittén till ett seminarium om asylsökande barns situa- tion Filosofiska institu- Projektet inte- 220 000 tionen, grering av cancerdrabbade universitet barn kommun Förebyggande insatser för 100 000 och föreningen ungdomar vid Rosengården Trivselhuset i Projekt för samordning 5 000 000 av insatser för utsatta ungdomar 9 455 000 Övrigt försöks- och utvecklingsarbete Familjehemmens Riks- Barn 600 000 förbund och ungdomar från familjevården (BUFF) Föreningen utvecklings- 250 000 projekt av informa- 50 000 Plötslig Spädbarnsdöd tionsnät i landet Rädda barnen föräldrar - 600 000 ett Rädda barnen projekt om föräldrautveckling Stiftelsen rökfri Projektet 1 100 000 generation Utvecklingsarbete Klass- besök Arbetarnas Bildnings- Projektet föräldrar 175 00 förbund har rätt till föräldra- utbildning , Behandlingsenhet för 100 000 Barn- och ungdoms- tidiga störningar kliniken tillsammans med Rädda barnen stadsdelsför- Fritidsverksamhet för 195 000 valtning i samarbete zigenska barn i med Kooperativt Idé- centrum Barnombudsmannen 270 000 barnolycksfall i för- skoleåldern 3 340 000 kommun Projektet 295 000 för barnomsorgen i , Projektet 120 000 stadsdels- Projektet 270 000 förvaltning centrum i 685 000 Informationsmaterial och 165 000 i kurser om hur man lagar mat för små barn Rädda barnen av Mina 375 000 Rättigheter Svenska Barnläkar- Omtryck av informations- 168 000 föreningen material om förskolebarn och våldsskildringar på TV och video 708 000 Utvecklingsverksamhet 7 000 000 i anslutning till FN:s Familjeår internationella familje- år Insatser inom barn- 6 000 000 omsorgen i det mång- kulturella samhället 13 000 000 Omsorg om personer med funktionshinder Ökat självbestämmande och oberoende för personer med funktionshinder DHR, De Handikappades Projektet FUB, personlig 3 600 000 Utvecklingsstörda assistans" Barn, Ungdomar och Vuxna m.fl. Föreningen 1 200 000 Kursgård och Rehabili- assistans i skola, teringscentrum boende och fritid,Ut- bildning,Närhet,Omsorg () Föreningen av personlig 530 000 Jämnlikhet, Assistans, assistans för personer Gemenskap) med flera mycket svåra funktionshinder ekonomisk före- 450 000 ning, Göteborgskoo- perativet för Independent Living Handikappförbundens Projektet 000 Samarbetsorgan på våra villkor Hjärt- och Lungsjukas Förbättra inflytandet för 110 000 medlemmarna inom olika samhällsområden, främst inom hälso- och sjukvården av arbete/ 250 000 Samverkarna sysselsättningsprojekt Humana, intresseföre- Projektet 280 000 ningen vid Farsta- kooperativ för menings- psykiatriska full sysselsättning för sektorsområde ungdomsgruppen RIKS-IFS, RiksförbundetStartande av kooperativ 445 000 av Intresseföreningar för personer som drabbats för Schizofreni av schizofreni eller annan psykotisk sjukdom RIKS-IFS, RiksförbundetSysselsättningsprojekt 70 000 av Intresseföreningar för Schizofreni IFSAP, Intresseföre- 750 000 ningen för schizofreni Moroten och andra psykotiska tillstånd, RSMH, och syssel- 880 000 för Social och Mental sättningsprojekt för hälsa människor med psykiska störningar Stiftelsen och Projekt 300 000 Vänskap Stiftelsen av kooperativ 175 000 för rehabilitering, sysselsättning och ge- menskap Stiftelsen för att 320 000 bedriva och utveckla en bra verksamhet och bättre livsvillkor för handi- kappade (utvecklingsstörda) Siftelsen Fontänhuset Projektet - 260 000 en skola för livet 11 895 000 i Datatek för språkstörda 440 000 barn i Projektet "Prova-på-rum" 400 000 FMLS, av arbetet 300 000 Läs- och Skrivsvårig- kring dyslexi och datorer heter FSDB, Föreningen och ut- 1 850 000 Dövblinda byggnad av databasnätet Fruktträdet med 3 670 000 uppbyggnad av datatek- verksamhet och 4 000 000 försöksverksamhet inom området ny teknik för personer med funktions- hinder i 400 000 hemmet för rörelsehindrade , erfarenhets- 800 000 utbyte och utveckling för regionala center för datorbaserade hjälp- medel för handikappade teknik som 3 500 000 begåvningsstöd för vuxna förståndshandi- kappade 1 100 000 ny teknik för kommuni- kation samt vid träning, behandling och utveckling av kommunikativ och kognitiv förmåga SRF, Synskadades Projektet SRF, Synskadades Projektet CERTEC, 785 000 Rehabiliteringsteknik ökad självständighet hos utvecklingsstörda och hjärnskadade Föreningen och Kommunika- 290 000 Kursgård och Rehabili- tionscentrum teringscentrum 19 165 000 Fritid/kultur och handikapp NHR, Neurologiskt Fritidsprojekt för 1 100 000 handikappades Riks- utveckling och ut- förbund provning av fritids- hjälpmedel FUB, "Ombud för 738 000 av nyhets- Barn, Ungdomar och information och litteratur Vuxna för utvecklingsstörda SRF,Synskadades Projektet Stiftelsen 640 000 Experiment Bara "FRITT ", projekt 1 500 000 om fritid på Studiefrämjandet Försöks- och utvecklings- 80 000 verksamhet inom naturom- rådet för gravt utvecklings- störda Föreningen och samman- 350 000 ställning av handikappade konstnärers möjligheter till utbildning och arbete med uttryckande konst 400 000 barns och ungdomars kulturella delaktighet