prop · GI03152 · 1995-01-01 00:00:00 — Personer som är i färd med sin revisorsutbildning och som inte kommer att uppfylla de kvalikfikationskrav för godkännande som föreslås gälla efter an- passningen till revisorsdirektivet när utbildningen avslutas, föreslås av från den dag de nya bestämmelserna har trätt i kraft få godkännas enligt äldre bestämmelser under förutsättning att han eller hon har genomgått viss kompletterande teoretisk utbildning. Den kompletterande utbildningen syftar till att ge den som godkänns kvalifikationer likvärdiga med den som godkänns enligt de nya bestämmelserna. För personer som avslutar sin revisorsutbildning för auktorisation föreslår utredningen att dessa får auktoriseras enligt äldre bestämmelser utan krav på kompletterande utbildning. Remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Revisorerna och EG (SOU 1993:69) , , , , , , , , , , , Kammarkollegiet, Hovrätten för , , Kammarrätten i , för speciella mål, , i , i Mal-möhus län, i , i , i , i län, i , , Universitet i , i , (Ju-dep), (Ju-dep), , , Köpmannaför- bund, , , , Föreningen , , , , , Akademikers Centralorganisation , Lands- organisationen i , , Handelstjänstemannaför- bundet HTF, , Handelns och Tjänsteföretagens , , , , , Aktiespararna - Aktie- sparares , , , , , , kommun, kommun, , , , , i , i , i , , , , , , , . Sammanfattning av promemorian Ds 1994:125 Arbetsgruppen har från början haft i uppdrag att utreda och närmare ange hur ett privat system för godkännande, auktorisation och tillsyn i övrigt över revisorer kan bildas och byggas upp samt hur det nya organet bör vara sammansatt. Rege- ringen har därefter till gruppen överlämnat en riksdagsskrivelse, varav framgår att uttalat sig för att tillsynen skall bli kvar i statlig regi och att det ankommer på regeringen att bedöma vilken statlig myndighet som är bäst lämpad. Bakgrunden till utredningen är att , som har hand om revisortillsynen, skall renodlas som handelspolitisk myndighet utan näringspolitiska uppgifter. Mot bakgrund härav har arbetsgruppen inte funnit skäl att gå in på eventuella förtjänster eller brister i den nuvarande tillsynen, utan i stället haft som mål att skapa en så bra framtida tillsyn som möjligt. Efter att inledningsvis ha redogjort för uppdraget och den nuvarande tillsynen i , övriga och EG har arbetsgruppen redovisat tillsynen över några andra yrken, nämligen advokater, hälso- och sjukvårdspersonal, veterinärer och försäkringsmäklare. Vid tillsynen över dessa yrken deltar regelmässigt de i yrket verksamma vid beslut i tillsynsärenden, och tillsynen är ofta uppdelad så att ett särskilt organ har hand om disciplinärenden. I sina överväganden och förslag har arbetsgruppen inledningsvis gått igenom vilka arbetsuppgifter den nya organisationen skall sköta. Uppgifterna, vilka i stort motsvarar vad ansvarar för , består av ansökningar om godkännande, auktorisation och registrering, disciplinärenden, utfärdande av föreskrifter, utbildningsfrågor, dispensansökningar, förhandsbesked samt registerhållning och informationsservice. Övergripande mål för tillsynen är att genom godkännande och auktorisation av revisorer, registrering av revisionsbolag och tillsyn i övrigt över sådana revisorer och revisionsbolag tillgodose behovet av kvalificerade och oberoende externa revisorer. Varje revisor skall därför ha tillräcklig kompetens och uppfylla ställda krav angående oberoende och lämplighet. Därefter har gruppen penetrerat vilka krav på kompetens som bör ställas på handläggare och beslutsfattare i den nya organisationen. Därvid har arbets- gruppen ansett att beslutsfattarna bör har djupgående kunskaper i revisorsverksamhet, men att erfarenhet och kunskap på andra områden också är av stor betydelse. Vidare har konstaterats att kunskapen inte behöver vara densamma vid alla typer av ärenden. I stället har arbetsgruppen ansett att juridiska kunskaper med domarerfarenhet och goda revisionskunskaper är av avgörande betydelse för att handlägga disciplinärenden, medan erfarenhet från investerare, finansanalytiker och personer vid universitet och högskolor har betydelse främst vid övergripande och principiella frågor. Kraven på kunskap om revisorsverksamhet och revisionskunskap medför att reviso- rer måste delta i ärendenas avgörande. Deras medverkan medför dessutom att revi- sorskåren kan förlita sig på verksamheten. För att inte tillsynens trovärdighet skall sättas i fråga bör staten ha ett stort inflytande och revisorerna inte vara i majoritet. Mot bakgrund av de olika kompetenskraven och för att få ett disciplinförfarande som är obundet i förhållande till andra delar av revisortillsynen har arbets- gruppen funnit att tillsynen bör skötas av två olika organ, nämligen en styrelse och en disciplinnämnd. Styrelsen, som föreslås bestå av nio personer, skall ha hand om först och främst frågor om resursfördelning och styr- och kontrollsystem, avgiftsfrågor samt utbildningsfrågor och andra frågor som kräver en bred överblick, t.ex. regler om jäv och ansvarsförsäkring. Styrelsen skall också utfärda föreskrifter och avgöra principiella frågor beträffande ansökningar om godkännande, auktorisation och registrering, dispensärenden samt registerhållning och informationsservice. Av ledamöterna i styrelsen bör två vara revisorer. Övriga sju ledamöter bör vara personer med erfarenhet från näringsliv, universitet och verksamhet i myndigheter samt som finansanalytiker eller investerare. skall enbart avgöra disciplinärenden. Nämnden föreslås bestå av fem ledamöter, varav två revisorer samt två andra ledamöter som genom erfarenhet från t.ex. näringsliv och myndigheter erhållit god insikt i revisionsverksamhet. Ordföranden bör ha domarerfarenhet. Prövningen av disciplinärenden avses bli ett tvåpartsförfarande där styrelsen får ställning som part. Som ny påföljd föreslås straffavgift. Talan mot styrelsens och disciplinnämndens avgöranden skall ske till länsrätt med krav på prövningstillstånd vid överklagande till kammarrätt. Förutom berörd revisor får Justitiekanslern rätt att överklaga besluten. Arbetsgruppen menar att kansliet bör bestå av en kanslichef jämte nio handläggare och två sekreterare. Sedan kraven på kompetens och tillsynsorgan lagts fast, har arbetsgruppen diskuterat vilka typer av organisationer som kan anses lämpliga för tillsynsverksamheten. Av privaträttsliga lösningar har gruppen närmare diskuterat en ideell förening och en stiftelse. Därvid har föredragits stiftelsealternativet, främst eftersom bildandet av en ideell förening skulle ställa krav på medlemskap för alla revisorer, något som i praktiken medför yrkesförbud för den revisor som vill stå utanför. Arbetsgruppen har som ett andra alternativ diskuterat en myndighet. I detta alternativ har konstaterats att en självständig myndighet som samverkar med en annan myndighet är den bästa lösningen. Därvid synes Kammarkollegiet vara lämplig som s.k. värdmyndighet. Vid avgörande om tillsynen bör bedrivas i en stiftelse eller en myndighet har arbetsgruppen diskuterat vilket alternativ som bäst uppfyller förutsättningarna för den framtida tillsynen. Därvid har konstaterats att tillsynen innebär myndighetsutövning, något som i huvudsak bedrivs i myndigheter. Vidare har ansetts att revision är en verksamhet som har en särskild betydelse för samhället. Mot bakgrund av främst dessa skäl har arbetsgruppen föreslagit att den framtida tillsynen förläggs till en myndighet, om myndigheten får det revisorsinflytande och det oberoende samt den uppdelning i styrelse och disciplinnämnd som angetts. Arbetsgruppens förslag innebär att ytterligare en handläggare behövs. Vidare har utgångspunkten varit att avgifter helt skall täcka kostnaderna för verksamheten. Gruppen har därvid förslagit att avgift skall utgå i form av dels ansökningsavgift, dels årliga avgifter. Ansökningsavgifterna beräknas uppgå till och de årliga avgifterna till för att verksamheten med viss marginal skall bli självbärande. Förslag till lag (1995:000) om revisorer Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller godkännande och auktorisation av revisorer, registrering av revisionsbolag samt tillsyn i övrigt över revisorer och revisionsbolag. Verksamheten syftar till att pröva revisorernas och revisionsbolagens lämplighet samt att utveckla god revisorssed och god revisionssed. 2 § Godkännande, auktorisation, registrering och tillsyn i övrigt enligt 1 § utövas av [Stiftelsen] [(tillsynsmyndighet)]. [Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela närmare föreskrifter om verksamheten. ][Regeringen skall fastställa stiftelsens stadgar.] 3 § I lagen avses med revisor: godkänd eller auktoriserad revisor, godkänd revisor: revisor som godkänts enligt 4 § första stycket, auktoriserad revisor: revisor som auktoriserats enligt 4 § andra stycket, revisionsbolag: handelsbolag eller aktiebolag som registrerats enligt 6 §. 4 § För att bli godkänd revisor skall den sökande 1. såsom yrke utöva revisionsverksamhet, 2. vara bosatt i eller i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 3. inte vara i konkurs, ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § , vara förbjuden att utöva rådgivningsverksamhet enligt 3 § lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m. eller vara underkastad någon annan motsvarande rådighetsinskränkning i en annan stat, 4. ha avlagt revisorsexamen, 5. vara känd för redbarhet och även i övrigt lämplig att utöva revisionsverk- samhet. För att bli auktoriserad revisor skall den sökande uppfylla de krav som anges i första stycket 1-3 och 5 samt ha avlagt högre revisorsexamen. De krav som ställs upp om revisorsexamen och högre revisorsexamen är uppfyllda också av den som 1. innehar ett sådant examensbevis som krävs för att få utföra lagstadgad revision i stat inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och 2. i har genomgått ett särskilt lämplighetsprov. 5 § får, om särskilda skäl föreligger, meddela en revisor tillstånd att med bibehållet godkännande eller bibehållen auktorisation vara bosatt utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet . En revisor som inte är bosatt i , skall utföra revision i svenska företag i den omfattning som föreskriver. får medge undantag från kravet i andra stycket. 6 § Svenska handelsbolag och svenska aktiebolag som bedriver revisionsverksamhet kan registreras som revisionsbolag. För att ett handelsbolag skall kunna registreras krävs 1. att bolagets verksamhet inte omfattar annat än yrkesmässig revision och därmed förenlig verksamhet och 2. att bolagsmännen är godkända eller auktoriserade revisorer. För att ett aktiebolag skall kunna registreras krävs 1. att bolagets verksamhet inte omfattar annat än yrkesmässig revision och därmed förenlig verksamhet, 2. att minst tre fjärdedelar av styrelseledamöterna och minst tre fjärdedelar av styrelsesuppleanterna samt verkställande direktören är godkända eller auktoriserade revisorer, 3. att styrelsen är beslutför endast om de närvarande godkända eller auktoriserade revisorerna tillsammans representerar en majoritet av röstetalet vid sammanträdet samt 4. att minst tre fjärdedelar av aktierna med minst tre fjärdedelar av röstetalet ägs av godkända eller auktoriserade revisorer. Om särskilda skäl föreligger, kan medge undantag från kraven i andra stycket 2 och tredje stycket 2 och 4. En majoritet av styrelseledamöterna och en majoritet av styrelsesuppleanterna skall dock vara godkända eller auktoriserade revisorer, och mer än hälften av aktierna och röstetalet skall alltid tillkomma godkända eller auktoriserade revisorer. Ansökan om godkännande, auktorisation och registrering 7 § Ansökan om auktorisation, godkännande och registrering prövas av . Auktorisation, godkännande och registrering gäller . Utövande av verksamhet som revisor 8 § En revisor skall redbart och nitiskt utföra sina uppdrag och i allt iaktta god revisorssed. Revisorn skall noggrant iaktta gällande jävsbestämmelser för revisorer. Föreligger i annat fall någon särskild omständighet som kan rubba förtroendet för revisorns opartiskhet och självständighet, skall han avböja eller avsäga sig uppdraget. Revisorn svarar för det arbete som utförs av biträde till honom. Bestämmelserna i första-tredje styckena skall tillämpas även i fråga om revisionsbolag. 9 § Revisorer och revisionsbolag får inte utöva verksamhet som kan rubba för- troendet till deras opartiskhet eller självständighet som revisor. En revisor får driva revisionsverksamhet endast i form av egen rörelse eller i form av revisionsbolag eller bolag, vilka uppfyller de villkor som fastställer. Revisorn får inte heller vara anställd hos någon annan än revisor eller bolag som avses i andra stycket. Om särskilda skäl föreligger, får medge undantag från förbuden i andra och tredje styckena. 10 § Revisorer och revisionsbolag är skyldiga att underkasta sig skiljedomsför- farande enligt lagen (1929:145) om skiljemän i tvist med uppdragsgivare om arvode eller kostnad för utfört uppdrag. 11 § En revisor får ej använda uppgifter som inhämtats i hans yrkesutövning till fördel för sig själv eller till skada eller nytta för annan. Han får inte heller på annat sätt obehörigen röja vad som på detta sätt kommit till hans kännedom. Han skall vidare se till att hans biträde iakttar dessa föreskrifter i tillämpliga delar. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i sekretesslagen (1980:100). 12 § Revisorer och revisionsbolag skall teckna försäkring eller ställa säkerhet för den ersättningsskyldighet som revisorn eller bolaget kan komma att ådra sig i sin revisionsverksamhet. Om särskilda skäl föreligger, får medge undantag från kravet på försäkring eller säkerhet. 13 § Uppmärksammar en skattemyndighet någon anmärkningsvärd omständighet i fråga om en revisors eller ett revisionsbolags verksamhet, skall underrättas. Revisorer och revisionsbolag skall lämna de uppgifter som behövs för tillsynen. Erinran, varning samt upphävande av godkännande, auktorisation och registrering 14 § Gör en revisor uppsåtligen orätt i sin verksamhet eller förfar han på annat sätt oredligt eller betalar inte revisorn föreskriven registreringsavgift, skall godkännandet eller auktorisationen upphävas. Föreligger förmildrande omständig- heter, får i stället varning meddelas honom. Åsidosätter en revisor på annat sätt de plikter som åvilar honom som revisor, får varning meddelas honom. Om det är tillräckligt, kan i stället en erinran meddelas revisorn. Är omständigheterna synnerligen försvårande, får godkännandet eller auktorisationen upphävas. Varning eller erinran får inte meddelas om det som läggs revisorn till last inträffat innan revisorn erhöll underrättelse i ärendet. Tilldelas en revisor varning, får han, om det föreligger särskilda skäl, även åläggas att betala en straffavgift med lägst ettusen och högst . Inträder för en revisor någon omständighet som innebär hinder för godkännande eller auktorisation, skall han genast meddela detta till och godkännandet eller auktorisationen upphävas. 15 § Bestämmelserna i 14 § första-fjärde styckena skall tillämpas även i fråga om upphävande av registrering och andra disciplinpåföljder för revisionsbolag. Om ett revisionsbolag träder i likvidation eller försätts i konkurs eller det för bolaget inträder någon annan omständighet som innebär hinder för registrering, skall bolaget genast meddela detta till och registreringen upphävas. 16 § får förordna att beslut om att upphäva godkännande, auktorisation eller registrering skall gälla . Talan mot beslut m.m. 17 § Den som vägrats godkännande, auktorisation, registrering eller dispens eller som tilldelats erinran eller varning eller som fått godkännande, auktorisation eller registrering upphävd, får överklaga beslutet. Justitiekanslern får överklaga alla beslut i frågor om godkännande, auktorisa- tion, registrering, dispens och diciplinåtgärder. i ärende om godkännande, auktorisation eller registrering inte meddelat beslut senast efter det att alla handlingar som gäller revisorn lagts fram, får revisorn överklaga saken. Beslut angående examination eller särskild lämplighetsprövning får dock inte överklagas. Beslut som avses i första stycket får överklagas till allmän förvaltnings- domstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätt. 18 § Den som obehörigen utger sig för att vara godkänd revisor eller auktoriserad revisor döms till böter. 19 § Vid ansökan om godkännande, auktorisation eller registrering samt i samband med examination och särskild lämplighetsprövning utgår avgift i form av ansökningsavgift och årlig avgift. bestämmer avgifternas storlek. Denna lag träder i kraft , då lagen (1975:86) med bemyndigande att meddela föreskrifter om auktorisation och godkännande av revisor skall upphöra att gälla. Den som är godkänd eller auktoriserad revisor enligt tidigare gällande bestämmelser är alltjämt godkänd respektive auktoriserad revisor. Den som när denna lag träder i kraft är i färd med sin revisorsutbildning och som inte kommer att uppfylla de villkor som i denna lag föreskrivs för godkännande av revisor när utbildningen avslutas, får från den dag denna lag trätt i kraft godkännas enligt äldre bestämmelser under förutsättning att han genomgått kompletterande teoretisk utbildning i enlighet med vad regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, närmare före- skriver. Den som när denna lag träder i kraft är i färd med sin revisorsutbildning och som inte kommer att uppfylla de villkor som i denna lag föreskrivs för auktorisation av revisor när utbildningen avslutas, får från den dag denna lag trätt i kraft auktoriseras enligt äldre bestämmelser. Revisionsbolag som är auktoriserat eller godkänt enligt tidigare gällande bestämmelser skall sedan denna lag trätt i kraft anses som registrerat. skall handlägga ärenden som inletts före ikraftträdandet men då ännu inte har avgjorts. Handläggningen skall ske enligt äldre bestämmelser. Remissinstanser som yttrat sig över promemorian Tillsyn över revisorer (1994:125) Länsrätten i , Justitiekanslern, , Kommers- kollegium, Statskontoret, , , Riksskatte- verket, , , , Kammarkollegiet, Hovrätten för , Kammarrätten i , , , , , , , , , Advokatsam- bund, Föreningen , , , , Akademikers Centralorganisation , i , Aktiespararna - . 1 Förslag till lag om revisorer Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller prövning av revisorers och revisionsbolags lämplighet. Lagen innehåller bestämmelser om godkännande och auktorisation av revisorer, registrering av revisionsbolag, allmänna förutsättningar för deras verksamhet samt tillsyn över dem. 2 § I denna lag avses med 1. revisor: godkänd eller auktoriserad revisor, 2. godkänd revisor: revisor som godkänts enligt 4 §, 3. auktoriserad revisor: revisor som auktoriserats enligt 5 §, 4. revisionsbolag: handelsbolag eller aktiebolag som registrerats enligt 10 eller 11 §. 3 § prövar frågor om godkännande, auktorisation och registrering samt utövar tillsyn. Nämnden skall i sin verksamhet utveckla och främja god revisorssed. Närmare bestämmelser om meddelas av regeringen. 4 § För att bli godkänd revisor skall den sökande 1. yrkesmässigt utöva revisionsverksamhet, 2. vara bosatt i eller i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 3. varken vara i konkurs, vara underkastad näringsförbud, ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § , vara förbjuden att utöva rådgivningsverksamhet enligt 3 § lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m. eller vara underkastad någon annan motsvarande rådighetsinskränkning i en annan stat, 4. hos ha avlagt revisorsexamen, och 5. vara redbar och i övrigt lämplig att utöva revisionsverksamhet. 5 § För att bli auktoriserad revisor skall den sökande uppfylla de krav som anges i 4 § 1-3 och 5 samt hos ha avlagt högre revisorsexamen. 6 § Det krav som i 4 § 4 ställs upp om revisorsexamen skall anses uppfyllt också av den som 1. innehar ett sådant examensbevis som krävs för att få utföra lagstadgad revision i stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, och 2. hos har genomgått ett särskilt lämplighetsprov. 7 § Det krav som i 5 § ställs upp om högre revisorsexamen skall anses uppfyllt också av den som 1. innehar ett sådant examensbevis som krävs för att utan behörighets- begränsning få utföra lagstadgad revision i stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, och 2. hos har genomgått ett särskilt lämplighetsprov. 8 § får, om det finns särskilda skäl, meddela en revisor tillstånd att med bibehållet godkännande eller bibehållen auktorisation vara bosatt utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet . 9 § För att bli registrerat som revisionsbolag skall ett svenskt handelsbolag eller aktiebolag 1. bedriva revisionsverksamhet, 2. uppfylla de särskilda kraven i 10 respektive 11 §, och 3. inte vara i konkurs eller likvidation. 10 § För registrering av ett handelsbolag som revisionsbolag krävs särskilt att det av bolagsavtalet framgår att 1. bolagets verksamhet inte omfattar annat än yrkesmässig revision och därmed förenlig verksamhet, och 2. bolagsmännen är godkända eller auktoriserade revisorer. Om det finns särskilda skäl får medge undantag från kravet i första stycket 2 beträffande viss bolagsman. 11 § För registrering av ett aktiebolag som revisionsbolag krävs särskilt att det av bolagsordningen framgår att 1. bolagets verksamhet inte omfattar annat än yrkesmässig revision och därmed förenlig verksamhet, 2. minst tre fjärdedelar av styrelseledamöterna och minst tre fjärdedelar av styrelsesuppleanterna samt verkställande direktören skall vara godkända eller auktoriserade revisorer, och 3. styrelsen är beslutför endast om de närvarande godkända eller auktoriserade revisorerna tillsammans representerar en majoritet av röstetalet vid sammanträdet. Vidare krävs för registrering att minst tre fjärdedelar av aktierna med minst tre fjärdedelar av röstetalet ägs av godkända eller auktoriserade revisorer och att de personer som tillåts äga övriga aktier är verksamma i bolaget. Om det finns särskilda skäl får medge undantag från kraven i första stycket 2 och andra stycket. En majoritet av styrelseledamöterna och en majoritet av styrelsesuppleanterna skall dock alltid vara godkända eller auktoriserade revisorer och mer än hälften av ak-tierna och röstetalet skall alltid tillkomma godkända eller auktoriserade revisorer. 12 § Ett revisionsbolag skall för varje revisionsuppdrag som bolaget åtar sig utse en av de i bolaget verksamma revisorerna att vara huvudansvarig för revisionen. Den huvudansvarige skall vara auktoriserad revisor, om det behövs för att uppfylla föreskrift i lag eller annan författning om att sådan revisor skall utses och i andra fall auktoriserad eller godkänd revisor. Bolaget skall utan dröjsmål anmäla till uppdragsgivaren vem som är huvudansvarig för revisionen. Revisionsberättelse skall undertecknas av den som är huvudansvarig för revisionen. Undertecknas berättelsen av flera, skall det anges vem som är huvudansvarig. Giltighetstid för godkännande, auktorisation och registrering 13 § Godkännande, auktorisation och registrering gäller . Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela närmare föreskrifter om godkännande, auktorisation och registrering av revisionsbolag samt villkor för verksamheten. Utövande av verksamhet som revisor 14 § En revisor skall utföra sina uppdrag omsorgsfullt och enligt god revisorssed. Revisorn skall noggrant iaktta gällande jävsbestämmelser för revisorer. Om det i annat fall finns någon särskild omständighet som kan rubba förtroendet till revisorns opartiskhet eller självständighet, skall revisorn avböja eller avsäga sig uppdraget. Revisorn svarar för det arbete som utförs av biträde till honom. Bestämmelserna i första-tredje stycket gäller även för revisionsbolag. 15 § Revisorer och revisionsbolag får inte utöva verksamhet som kan rubba förtroendet till deras opartiskhet eller självständighet som revisor. får på ansökan av en revisor eller ett revisionsbolag meddela förhandsbesked om huruvida en viss verksamhet är förenlig med kraven i första stycket.