prop · GI0399 · 1995-01-01 00:00:00 — I beräkningen kan således ingå månader av ramtiden då medlemmen inte utfört arbete eller motsvarande. Om arbetstiden har varierat under de åtta månaderna bör det sammanlagda antalet timmar delas vilket motsvarar . Förslaget innebär inte att normalarbetstiden sänks när sökanden beviljas en ny ersättningsperiod i anslutning till att den tidigare perioden har gått till ända. Denna nya beräkningsgrund för normalarbetstiden bör gälla för den som beviljas ersättning från . En begränsning av ersättning vid sidan av deltidsarbete Efterfrågan från företagen på deltidsarbetande har varit stor . För försäkringen innebär det krav på anpassningar då heltidssökande erbjuds deltidsarbeten. Den som framöver erhåller fast deltidsarbete och gör anspråk på ersättning bör få ersättning vid sidan av deltidsarbete . När det gäller dem som har accepterat ett varaktigt fast deltidsarbete innebär det system som gällde före att ersättning vid sidan av deltidsarbete kunde betalas ut i oändlig tid. Genom deltidsarbete byggdes ständigt nya arbetsvillkor upp och en rundgång uppstod. Regeringen föreslår att den som har en tillsvidareanställning på deltid får ersättning baserad på tidigare arbete ersättningsperioden ut. Kvalificerar sig den sökande till en ny ersättningsperiod genom det fasta deltidsarbetet kommer detta att utgöra grunden för ersättningen . Regeringens förslag: Den som före ikraftträdandet påbörjat en ersättningsperiod med dagpenning får fortsätta att uppbära denna även efter ikraftträdandet, dock längst till . Dock gäller detta endast om stödtagaren inte uppfyller villkoren för rätt till ersättning enligt lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring i dess lydelse fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: Rätten till en inkomstrelaterad ersättning (dagpenning) enligt lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd föreslås upphöra. En arbetslös med en ersättningsperiod med dagpenning som börjat före bör dock få fortsätta att uppbära den ersättning han eller hon har beviljats. Sträcker sig ersättningsperioden längre än till utgör dock denna tidpunkt en yttersta gräns. Likaså skall gälla att den som uppfyller villkoren för ersättning enligt reglerna i arbetslöshetsförsäkringslagen skall övergå till att få ut sin återstående del av perioden från arbetslöshetskassan. Regeringens förslag: En försäkrad som påbörjat en ersättningsperiod före ikraftträdandet får uppbära ersättning under återstående dagar av ersättningsperioden även om medlems- och arbetsvillkoren inte uppfyllts. I ersättnings- perioden räknas in ersättning med dagpenning enligt lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd. Bestämmelsen om en begränsning av rätten till ersättning vid sidan av ett fast deltidsarbete träder i kraft . Skälen till regeringens förslag: En medlem som beviljats arbetslöshetsersättning enligt lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring för tiden - får fortsätta sin ersättningsperiod ut även om han eller hon ännu inte uppfyller medlemsvillkoret. Detsamma gäller om arbetsvillkoret inte uppfyllts . Regeln om normalarbetstidens beräkning för de som kvalificerat sig för ytterligare ersättning genom en inte tidsbegränsad deltidsanställning skall träda i kraft . Den höga arbetslösheten och de snabbt ökande kostnaderna för denna är en starkt bidragande orsak till urholkningen av statsfinanserna. var den öppna arbetslösheten av arbetskraften eller 346 000 personer. I konjunkturberoende arbetsmarknadsåtgärder fanns ca 200 000 personer. Till detta kommer ca 140 000 deltidsarbetslösa. Merparten av de arbetslösa har rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäk- ringen, som huvudsakligen finansieras från den s.k. arbetsmarknadsfonden. Fonden är egentligen bara ett konto hos . Till kontot är knuten en kredit om för innevarande budgetår. Förutom ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen betalas ur fonden kontant arbetsmarknadsstöd (KAS), permitteringslöneersättning (PLE), arbetslivsutveckling (ALU) samt utbildningsbidrag för kassamedlemmar som genomgår bl.a. arbetsmarknadsutbildning. Därtill kommer utbildningsvikariat som finansieras via reducerade inkomster till fonden. Under /94 utbetalades via fonden i kontantstöd, varav avsåg arbetslöshetsförsäkring, KAS och PLE. Vidare utbetalades till deltagare i ALU och genom särskilt regeringsbeslut överfördes till statsbudgeten för finansiering av utbildningsbidrag till kassamedlemmar. Införandet av en inkomstrelaterad ersättning i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd (statliga arbetslöshetskassor) fr.o.m. beräknades ge en kostnadsökning om i och med att kretsen personer som blev berättigade till inkomstrelaterad ersättning ökade. skedde en begränsning av antalet ersättningsperioder och det blev en skärpning av arbetslöshetsförsäkringens arbetsvillkor. Dessa uppstramningar beräknades på spara . Sammantaget bedömdes dessa förändringar inte ge effekt på fondens utgifter. Kostnader och besparingar skulle ta ut varandra. Regeringens förslag att slopa de statliga arbetslöshetskassorna, att ta bort de försämringar som gjordes för ersättningstagarna vad gäller arbetsvillkoret och återkvalificeringsreglerna och att skärpa reglerna för normalarbetstid och ersättning i samband med fast deltidsarbete, innebär för utbetalningarna ur fonden en besparing om . Arbetsmarknadsfonden finansieras dels av en arbetsmarknadsavgift om av lönekostnaderna, som arbetsgivarna betalar, dels av en allmän avgift, som den enskilde betalar. Den allmänna avgiften infördes och uppgår till för och för . Den tas ut på inkomst av anställning resp. inkomst av annat förvärvsarbete enligt 11 kap. 2-3 §§ lagen (1982:381) om allmän försäkring och beräknas ge i intäkter 1994 och . I samband med införandet av den allmänna avgiften avskaffades den avgift arbetslöshetskassorna betalade till staten för delfinansiering av försäkringsersättningen (finansieringsavgiften). Det sistnämnda medförde ett inkomstbortfall om . Med denna finansiering räcker inte intäkterna till för att täcka fondens utgifter. /94 uppvisades ett underskott om . var den rörliga krediten utnyttjad med . Med nuvarande finansiering och en fortsatt hög nivå på arbetslösheten beräknas det ackumulerade underskottet vara ca . Räntekostnaderna kommer då att ta en stor del av fondens intäkter. För budgetåren 1991/92 - 1993/94 fördelar sig intäkter och utgifter på följande sätt. Miljarder kronor 1991/92 1992/93 1993/94 Arbetsmarknadsavgift 13,4 13,1 11,5 Finansieringsavgift 0,9 1,2 0,7 Allmän avgift - - 3,5 Arbetslöshetsförsäkring m.m.-17,1 -31,9 -42,4 KAS -1,1 -1,6 -2,1 PLE -0,2 -0,2 -0,1 Utbildningsbidrag -7,0 -4,0 -5,0 Ränta 0,9 -0,3 -3,0 Driftsunderskott -10,2 -23,7 -36,6 Ack. över/underskott 7,0 -16,6 -53,2 Regeringen kommer i sin ekonomisk-politiska proposition (prop.1994/95:25) att redovisa insatser för att få ner arbetslösheten. Därmed minskas utgifterna för arbetslöshetsersättningarna. Trots detta räcker inte fondens intäkter till för att täcka utgifterna. En stärkt och långsiktig hållbar finansiering av arbetsmarknadsfonden måste därför komma till stånd. Enligt vad som tidigare anförts i denna proposition, föreslås att den allmänna avgiften avskaffas. I stället skall produktionen i allt väsentligt bära kostnaderna för arbetslösheten. Intäkter motsvarande vad den allmänna avgiften hade givit bör dock enligt regeringens mening tillföras arbetsmarknadsfonden. Regeringen kommer i den ekonomisk-politiska propositionen (prop. 1994/95:25) att föreslå att den allmänna sjukförsäkringsavgiften höjs , vilket motsvarar den borttagna allmänna avgiften för finansiering av kontantstöd vid arbetslöshet. föreslås sjukförsäkringsavgiften i form av arbetsgivaravgift bli reducerad så att sjukförsäkringens totala intäkter hålls oförändrade. Därigenom skapas utrymme att inom ramen för ett oförändrat uttag av arbetsgivaravgifter höja arbetsmarknadsavgiften och på det sättet tillföra arbetsmarknadsfonden motsvarande belopp. återinförs i enlighet med förslaget i denna proposition den tidigare finansieringsavgiften. Tillsammans med de utgiftsminskningar som blir följden av de satsningar som kommer att föreslås för att minska arbetslösheten och de föreslagna regeländringarna för arbetslöshetsförsäkringen, beräknas det ackumulerade underskottet ha pressats ned till ca . Detta innebär, i jämförelse med den utveckling som skulle ha varit utan regeringens förslag, ett minskat upplåningsbehov i fonden om . 8 Kommentar till lagförslagen 8.1 Förslag till lag om ändring av lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring Ändringarna innebär i huvudsak att lagen återfår den lydelse den hade innan . Skälen för detta finns angivet i den allmänna motiveringen. Genom de förändringar som skedde per upphävdes dåvarande 16 §. Det som angavs i dåvarande 16 § beträffande tidsgränsen för rätt till återstående antal dagar av ersättningsperioden infördes istället i 15 §. Denna förändring bibehålls . Paragrafen får därför nu den utformning den hade innan med det tillägg som nämnts. Första stycket innebär en återgång till det som gällde innan . Andra stycket andra meningen utgör ett förtydligande av vad som som skall ligga till grund för normalarbetstidens beräkning. För den som inte haft en fastlagd veckoarbetstid skall normalarbetstiden utgöra ett genom- snitt av de senaste åtta månadernas arbetstid. Om arbetstiden har varierat bör det sammanlagda antalet timmar delas vilket motsvarar . Genom bestämmelsen i andra stycket tredje meningen förhindras att ersättning vid sidan av deltidsarbete betalas ut i oändlig tid. Övergångsbestämmelserna innebär att de som påbörjat en ersättningsperiod reglerna från varit i kraft får fortsätta att uppbära ersättning perioden ut. Om perioden börjat med dagpenningersättning enligt lagen om kontant arbetsmarknadsstöd men stödtagaren efter årskiftet, i enlighet med de övergångsregler som finns i den föreslagna lagen om ändring av lagen om kontant arbetsmarknadsstöd, gått över till ersättning enligt denna lag, skall sådan tid inräknas i ersättningsperioden. Regeln i 20 § andra stycket tredje meningen om normalarbetstidens beräkning för de som kvalificerat sig för ytterligare ersättning genom en inte tidsbegränsad deltidsanställning skall, till skillnad från övriga lagändringar, träda i kraft . 8.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd Ändringarna innebär i huvudsak att lagen återfår den lydelse den hade innan . Skälen för detta finns angivet i den allmänna motiveringen. Beträffande denna paragraf hänvisas till vad som sagts under motsvarande paragraf i avsnitt 8.1. Liksom när det gäller ersättning enligt arbetslöshetsförsäkringslagen skall den som påbörjat en ersättningsperiod med dagpenning efter ha rätt att fortsätta att uppbära ersättning, dock längst till . Denna rätt är dock förenad med ett undantag. Om stödtagaren uppfyller kraven för rätt till ersättning enligt arbetslöshetsförsäkringslagen i dess lydelse från skall hon eller han i stället uppbära ersättning från arbetslöshetskassan under den del av ersättningsperioden som återstår. Lagen (1993:1441) om allmän avgift för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet föreslås upphöra att gälla vid utgången av . Med anledning härav föreslås konsekvensändringar i andra lagar. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1994/95:99 Förändringar i arbetslös- hetsersättningen.