prop · GI0352 · 1995-01-01 00:00:00 — Har denna kostnad inte fastställts, t.ex. i fråga om särskilt dyrbara avelsdjur, får djuret tas upp lägst till av det lägsta av anskaffningsvärdet och allmänna saluvärdet. Nedskrivning av värdet på rättigheter till leverans av lagertillgångar enligt ej fullgjorda köpekontrakt (kontraktsnedskrivning) får godkännas endast i den mån det visas, att inköpspriset för tillgångar av samma slag på balansdagen understiger det kontraherade priset. Beträffande värdet på rättigheter till leverans av maskiner och andra stadigvarande bruk avsedda inventarier enligt ej fullgjorda köpekontrakt kan avskrivning (kontraktsavskrivning) godkännas endast i den mån den skattskyldige visar, att inköpspriset för tillgångar av samma slag på balansdagen understiger det kontraherade priset. Förvärvas aktie i aktie i svenskt svenskt aktiebolag av aktiebolag av skattskyldig, som dri- skattskyldig, som driver ver bank- eller annan bank- eller annan pen- penningrörelse eller ningrörelse eller försäkringsrörelse, ellerförsäkringsrörelse, eller av annan skattskyldig, av annan skattskyldig, för vilken aktien utgör för vilken aktien utgör omsättningstillgång, och omsättningstillgång, och är är det inte uppenbart det inte uppenbart att att den skattskyldige den skattskyldige därigenom erhåller därigenom erhåller tillgång tillgång av verkligt och av verkligt och särskilt särskilt värde för honom värde för honom med hänsyn med hänsyn till hans till hans näringsverksamhet, får näringsverksamhet, får sådan nedgång i aktiens sådan nedgång i aktiens värde som beror på värde som beror på utdelning till den utdelning till den skattskyldige av medel, skattskyldige av medel, vilka fanns hos det vilka fanns hos det utdelande bolaget vid utdelande bolaget vid förvärvet och inte förvärvet och inte motsvarar tillskjutet motsvarar tillskjutet belopp, inte föranleda belopp, inte föranleda att aktien vid in- att aktien vid in- komstberäkningen för den komstberäkningen för den skattskyldige tas upp skattskyldige tas upp till lägre belopp än som till lägre belopp än som motsvarar hans motsvarar hans anskaffningskostnad för anskaffningskostnad för aktien. Har denna, aktien. Har denna, innan innan sådan utdelning sådan utdelning skett, skett, tagits upp till tagits upp till lägre lägre belopp än den belopp än den skattskyldiges anskaff- skattskyldiges anskaff- ningskostnad, får aktien ningskostnad, får aktien vid utgången av det vid utgången av det beskattningsår, under beskattningsår, under vilket utdelningen äger vilket utdelningen äger rum, inte tas upp till rum, inte tas upp till lägre belopp än aktiens lägre belopp än aktiens värde i värde i beskattningshänseende beskattningshänseende vid vid ingången av ingången av med med tillägg av ett tillägg av ett belopp, belopp, som motsvarar som motsvarar skillnaden skillnaden mellan den mellan den skattskyldiges skattskyldiges anskaffningskostnad för anskaffningskostnad för aktien och nämnda värde, aktien och nämnda värde, dock högst av det dock högst av det utdelande beloppet. Sker Sker utdelning utan att utdelning utan att det det värde för aktien, somvärde för aktien, som ligger till grund för ligger till grund för beräkningen av den beräkningen av den skattskyldiges inkomst, skattskyldiges inkomst, påverkas och medför dettapåverkas och medför detta att den skattskyldige att den skattskyldige efter överlåtelse av efter överlåtelse av aktien eller upplösning aktien eller upplösning av bolaget redovisar av bolaget redovisar förlust, skall därifrån förlust, skall därifrån avräknas det belopp som avräknas det belopp som motsvarar utdelningen. Utdelning som avses i Utdelning som avses i detta stycke anses i detta stycke anses i första hand gälla andra första hand gälla andra medel än sådana som medel än sådana som motsvarar tillskjutet motsvarar tillskjutet belopp. Vad som sägs om belopp. Vad som sägs om aktie i detta stycke aktie i detta stycke gäller även beträffande gäller även beträffande andel i ekonomisk andel i ekonomisk förening. Med tillskju- förening. Med tillskjutet tet belopp avses därvid belopp avses därvid inbetald insats. Bestämmelserna gäller också vid förvärv av aktie eller andel i utländsk juridisk person. I detta fall saknar det betydelse om den skattskyldige genom förvärvet erhåller en till- gång av verkligt och särskilt värde. I fråga om aktier som utgör lager gäller vidare följande. Har aktier erhållits genom sådan utdelning som avses i 3 § 7 mom. fjärde stycket lagen (1947:475) om statlig inkomstskatt skall som anskaffningsvärde för dessa aktier anses så stor del av anskaffningsvärdet för aktierna i det utdelande bolaget som svarar mot förändringen i marknadsvärdet på dessa aktier till följd av utdelningen. Anskaffningsvärdet för aktierna i det utdelande bolaget skall minskas i motsvarande mån. För sådana mottagare som inte äger aktier i det utdelande bolaget skall, om vederlag erlagts för rätten till utdelning, vederlaget anses som anskaffningsvärde. I annat fall skall de utdelade aktierna anses anskaffade utan kostnad. Har aktier erhållits genom sådan utskiftning som avses i 3 § 8 mom. tredje stycket nämnda lag skall som anskaffningsvärde för dessa aktier anses anskaffningsvärdet för andelarna i den förening som skiftat ut aktierna. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1 Lydelse enligt prop. 1994/95:25. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs 6 § 1 mom. och 7 § 8 mom. lagen (1947:576) om statlig in- komstskatt1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 § 1 mom.2 Skyldighet att erlägga skatt för inkomst åligger, såframt ej annat föreskrivs i denna lag eller i särskilda bestämmelser, meddelade på grund av överenskommelse eller beslut, varom i 20 och 21 §§ sägs: a) fysisk person: för tid under vilken han varit bosatt här i riket: för all inkomst som förvärvats inom eller utom riket; samt för tid under vilken han ej varit bosatt här i riket: för inkomst av näringsverksamhet som hänför sig till fastighet eller fast driftställe här i riket; för inkomst av näringsverksamhet som utgör intäkt när egendom som avses i 26 § och som innefattar nyttjanderätt till ett hus eller del av ett hus här i riket övergår till privatbostad eller avyttras; för inkomst genom utdelning på andelar i svenska ekonomiska föreningar; för löpande inkomster som hänför sig till privatbostadsfastighet och privatbostad här i riket; för vinst vid avyttring av fastighet här i riket eller av egendom som avses i 26 § och som innefattar nyttjanderätt till ett hus eller del av ett hus här i riket; för vinst vid avyttring dels av aktier och andelar i andra svenska aktiebolag, handelsbolag och ekonomiska föreningar än sådana som avses i 2 § 7 mom., dels av konvertibla skuldebrev och konvertibla vinstandelsbevis som utgivits av svenska aktiebolag, dels av sådana av svenska aktiebolag utfästa optionsrätter som avser rätt till nyteckning eller köp av aktie och blivit utfästa i förening med skuldebrev och dels optioner och terminer som avser något av nu nämnda finansiella instrument, om överlåtaren under de tio kalenderår som närmast föregått det år då avyttringen skedde haft sitt egentliga bo och hemvist här i riket eller stadigvarande vistats här; för återfört avdrag för egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, för egenavgifter som har fallit bort i den mån avdrag har medgetts för avgifterna samt för avgifter som avses i 46 § 2 mom. första stycket 3 kommunalskattelagen (1928:370) och som har satts ned genom ändrad debitering i den mån avdrag har medgetts för avgifterna och dessa hänför sig till näringsverksamhet; b) svenska aktiebolag och sådana bolag, som enligt särskild författning äro skyldiga att avstå sin vinst, ekonomiska föreningar, samebyar, samfund, stiftelser, verk, inrättningar och andra inländska juridiska personer, dock såvitt gäller sådana juridiska personer som enligt författning eller på därmed jämförligt sätt bildats för att förvalta samfällighet endast om samfälligheten taxerats såsom särskild taxeringsenhet och avser marksamfällighet eller regleringssamfällighet: för all inkomst, som av dem här i riket eller å utländsk ort förvärvats; c) utländska bolag: för inkomst av näringsverksamhet som hänför sig till fastighet eller fast driftställe här i riket; för inkomst av näringsverksamhet vid avyttring av egendom som avses i 26 § och som innefattar nyttjanderätt till ett hus eller del av ett hus här i riket; för slutlig skatt eller tillkommande skatt, som fallit bort, i den mån avdrag därför av bolaget åtnjutits vid tidigare års taxeringar; samt för inkomst genom utdelning å andelar i svenska ekonomiska föreningar; d) andra utländska juridiska personer än utländska bolag: för inkomst som anges under c med avdrag för delägares inkomst som avses i punkt 10 andra stycket av anvisningarna till 53 § kommunalskattelagen. I fråga om vad som avses med fast driftställe gäller vad som sägs i punkt 3 av anvisningarna till 53 § kommunalskattelagen. I fråga om sådan realisationsvinst som avses i 23 § andra stycket lagen (1994:000) om inkomstbeskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG, skall med ordet avyttring i första stycket a näst sista ledet förstås avyttring eller överlåtelse genom arv, testamente, bodelning eller gåva av mottagen andel i det för- värvande bolaget eller, i fall som avses i tredje stycket den nämnda paragrafen, vederlags- andel som avses där. 7 § 8 mom.3 Mottagare av utdelning från svenskt aktiebolag och svensk ekonomisk förening är frikallade från skattskyldighet i den omfattning som anges nedan. Med utdelning förstås sådan utdelning som har uppburits i förhållande till innehavda aktier eller andelar eller som har uppburits efter annan grund men inte är avdragsgill för det utdelande företaget enligt 2 § 8 mom. första stycket. Svenskt aktiebolag eller svensk ekonomisk förening som förvaltar värdepapper eller likartad lös egendom och därutöver inte - direkt eller indirekt - bedriver någon eller endast obetydlig verksamhet (förvaltningsföretag), är frikallat från skattskyldighet för utdelning i den mån sammanlagda beloppet av utdelningen motsvaras av annan utdelning än som avses i 3 § 7 mom. fjärde stycket som företaget har beslutat för samma beskattningsår. Som förvaltningsföretag anses inte investmentföretag som avses i 2 § 10 mom. Svenskt aktiebolag eller svensk ekonomisk förening är med undantag av investmentföretag och förvaltningsföretag, frikallat från skattskyldighet för utdelning på näringsbetingade aktier eller andelar. Detsamma gäller svensk sparbank eller svenskt ömsesidigt skadeförsäkringsföretag. Med näringsbetingad aktie eller andel avses aktie eller andel som inte utgör omsättningstillgång i företagets verksamhet under förutsättning att a) det sammanlagda röstetalet för företagets aktier eller andelar i det utdelande företaget vid beskattningsårets utgång motsvarade en fjärdedel eller mer av röstetalet för samtliga aktier eller andelar i det utdelande företaget, eller b) det görs sannolikt att innehavet av aktien eller andelen betingas av verksamhet som, bedrivs av företaget eller av företag som med hänsyn till äganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållande kan anses stå det nära. Skattefrihet enligt tredje stycket föreligger dock inte för utdelning på aktie eller andel i förvaltningsföretag eller investmentföretag, om detta äger mer än enstaka aktier på vilka utdelning skulle ha varit skattepliktig om aktierna eller andelarna hade ägts direkt av det företag som äger aktien eller andelen i förvaltningsföretaget eller investmentföretaget. aktie eller andel i annat företag och är det inte uppenbart att det företag som gör förvärvet därigenom erhåller tillgång av verkligt och särskilt värde med hänsyn till ägarföretagets verksamhet, föreligger inte skattefrihet enligt detta moment för utdelning på aktien eller andelen av sådana medel som vid förvärvet fanns hos det utdelande företaget och som inte motsvarar tillskjutet belopp eller inbetald insats. Utdelning anses i första hand gälla andra medel än sådana som motsvarar tillskjutet belopp eller inbetald insats. är frikallat från skattskyldighet för utdelning på aktie eller andel i utländsk juridisk person under förutsättning att 1. utdelningen skulle ha varit skattefri enligt vad som ovan sägs för det fall det utdelande bolaget hade varit svenskt och 2. att den inkomstbeskattning som den utländska juridiska personen är under- kastad är jämförlig med den inkomstbeskattning som skulle ha skett enligt denna lag, om inkomsten hade förvärvats av ett svenskt företag. Utländsk juridisk person hemmahörande i något av de länder med vilka ingått avtal för undvikande av dubbelbeskattning (avtalsländer) skall anses underkastad inkomstbeskattning jämförlig med den som skulle ha skett enligt denna lag. Denna presumtion gäller dock endast om personens intäkter härrör från verksamhet i eller avtalsland och verksamheten är underkastad normal inkomstskatt i det eller de länder där den bedrivs. I det fall personens in- täkter endast till obetydlig del härrör från verksamhet i andra länder eller från särskilt skattemässigt gynnad verksamhet skall den ändå anses underkastad jämförlig beskattning. Ett innehav av aktier eller andelar i ett bolag i en främmande stat som är medlem i Euro- peiska gemenskapen anses vara näringsbetingat om innehavet av aktier eller andelar i bolaget motsvarar eller mer av andels- kapitalet i detta. Detta gäller även om aktierna eller andelarna utgör omsättningstillgångar i företagets verksamhet. Med bolag i en främmande stat som är medlem i Europeiska gemenskapen avses utländskt företag som uppfyller villkoren i artikel 2 i det av Europeiska gemenskaper- nas råd antagna direktivet om en gemensam ordning för beskattning avseende moder- och dotterbolag i olika medlemsstater i direktivets lydelse (90/435/EEG). En förutsättning är att den inkomstbeskattning bola- get är underkastad är jämförlig med den inkomstbeskattning som skulle ha skett enligt denna lag om inkomsten hade förvärvats av ett svenskt företag. Denna lag träder i kraft och tillämpas i fråga om händelser som inträffar efter ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 2 Senaste lydelse 1994:489. 3 Lydelse enligt prop. 1994/95:25. 2.4 Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) Härigenom föreskrivs att 4 § kupongskattelagen (1970:624)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 §2 Skattskyldighet föreligger för utdelningsberättigad, om denne är fysisk person, som ej är bosatt eller stadigvarande vistas här i riket, dödsbo efter sådan person eller utländsk juridisk person, och utdelningen ej är hänförlig till inkomst av näringsverksamhet som bedrivits från fast driftställe här i riket. Skattskyldighet föreligger dock inte för utdelningsberättigad utländsk juridisk person för den del av utdelningen som enligt punkt 10 andra stycket av anvisningarna till 53 § kommunalskattelagen (1928:370) har beskattats hos delägaren. För handelsbolag, europeisk ekonomisk intressegruppering, kommanditbolag och rederi föreligger skattskyldighet för den del av utdelningen som ej är hänförlig till inkomst av näringsverksamhet som bedrivits från fast driftställe här i riket och som belöper på delägare eller medlem som ej är bosatt eller stadigvarande vistas här. Skattskyldighet föreligger slutligen för utdelningsberättigad, som innehar aktie under sådana förhållanden, att annan därigenom obehörigen beredes förmån vid taxering till inkomstskatt eller vinner befrielse från kupongskatt. Skattskyldighet föreligger icke för person, som avses i 17 § eller 18 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Skattskyldighet föreligger inte heller för en juridisk person i en främmande stat som är medlem i Europeiska gemenskapen, om den innehar eller mer av andelskapitalet i det utdelande bolaget och uppfyller villkoren i artikel 2 i det av Europeiska gemen- skapernas råd antagna direktivet om en gemensam ordning för beskattning avseende moder- och dotterbolag i olika medlemsstater i direktivets lydelse (90/435/EEG). Denna lag träder i kraft och tillämpas på utdelning som lämnas efter ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:996. 2 Lydelse enligt prop. 1994/95:91. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1 Om fysisk person, under tid då han varit bosatt här i riket, eller inländsk juridisk person har haft intäkt a) som medtagits vid taxering enligt kommunalskattelagen (1928:370) eller lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, b) för vilken han beskattats i utländsk stat och c) som enligt skattelagstiftningen i den utländska staten anses härröra därifrån, har han - med den inskränkning som följer av 2 § - genom avräkning av den del av den utländska skatten som belöper på intäkten rätt att erhålla nedsättning av statlig inkomstskatt och inkomstskatt i enlighet med vad som framgår av 4-13 §§. Motsvarande gäller i tillämpliga delar i fall då fysisk person enligt lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt har att erlägga fastighetsskatt för en i utlandet belägen privatbostad. Kan ett svenskt företag ett svenskt företag vid prövning enligt 7 § vid prövning enligt 7 § 8 mom. lagen om statlig 8 mom. lagen om statlig inkomstskatt inte visa inkomstskatt inte visa att den att den inkomstbeskattning som inkomstbeskattning som den utländska juridiska den utländska juridiska personen är underkastad personen är underkastad är är jämförlig med den in- jämförlig med den in- komstbeskattning som komstbeskattning som skulle ha skett enligt skulle ha skett enligt lagen om statlig in- lagen om statlig in- komstskatt om inkomsten komstskatt om inkomsten hade förvärvats av hade förvärvats av svenskt svenskt företag, och företag, och skall skall mottagen mottagen utdelning därför utdelning därför beskattas i , men beskattas i , är övriga förutsättningar för men är övriga att erhålla skattefrihet förutsättningar för att för utdelningen i nämnda erhålla skattefrihet för moment uppfyllda har utdelningen i nämnda företaget, utöver den moment uppfyllda har avräkning som medges företaget, utöver den enligt första stycket och avräkning som medges enligt enligt första stycket dubbelbeskattningsavtal, och enligt genom avräkning rätt att dubbelbeskattningsavtal, erhålla nedsättning av genom avräkning rätt att statlig inkomstskatt med erhålla nedsättning av ett belopp motsvarande statlig inkomstskatt av denna med ett belopp utdelnings bruttobelopp. motsvarande Vid sådan avräkning av denna utdelnings gäller i tillämpliga bruttobelopp. Vid sådan delar vad som föreskrivs avräkning gäller i i 4-13 §§. tillämpliga delar vad som föreskrivs i 4-13 §§. Denna lag träder i kraft och tillämpas på utdelning som tas emot efter ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 1994:781. 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs att 2 kap. 17 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 17 §1 Om den skattskyldige under beskattningsåret har avyttrat fast eller lös egendom eller betalat eller överlåtit lån i utländsk valuta, skall han i självdeklarationen lämna de uppgifter som behövs för att beräkna skattepliktig realisationsvinst. Detsamma gäller, om den skattskyldige under beskattningsåret överfört eller upplåtit egendom under sådana förhållanden att överföringen eller upplåtelsen enligt 25 § 2 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall jämställas med avyttring av fastighet. Kan intäktens totala belopp inte fastställas på grund av att den är beroende av viss framtida händelse, skall uppgift lämnas om detta i självdeklarationen. Den som yrkar uppskovsavdrag enligt lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad skall i självdeklarationen lämna uppgift om beteckning på sådan ersättningsbostad som avses i 11 § nämnda lag. Om ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 11 § andra meningen nämnda lag, skall uppgift lämnas även om föreningens eller bolagets organisationsnummer och namn. Om ersättningsbostad förvärvas först nästkommande år, skall uppgift i stället lämnas i självdeklarationen för . Har äganderätten till en sådan ersättningsbostad som avses i andra stycket under beskattningsåret övergått till annan genom arv, testamente, bodelning eller gåva skall i självdeklarationen lämnas uppgift om 1. storleken på det belopp som enligt 10 § nämnda lag skall dras ifrån omkostnadsbeloppet när ersättningsbostaden avyttras, 2. ersättningsbostadens beteckning samt, om ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i andra stycket andra meningen, föreningens eller bolagets organisationsnummer och namn samt 3. den nye ägarens namn, adress och person- eller organisationsnummer. Har den skattskyldige under beskattningsåret avyttrat andelar genom ett sådant inter- nationellt andelsbyte som avses i 6 § lagen (1994:000) om inkomstbeskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG, skall han i självdeklarationen lämna de uppgifter som behövs för tillämpningen av 23 § sjätte stycket och, i motsvarande hänseende, 24 § fjärde stycket den nämnda lagen. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1 Senaste lydelse 1994:483. 3 Ärendet och dess beredning ansökte om medlemskap i de Europeiska gemenskaperna (EG). Förhandlingarna om ett medlemskap inleddes och avslutades . Förhandlingarna resulterade i ett anslutningsfördrag mellan medlemsländerna i EU/EG och de ansökande länderna , , och . Fördraget, liksom slutakten därtill, undertecknades vid på . har beslutat att en folkomröstning i frågan om ett medlemskap skall äga rum . Om denna folkomröstning resulterar i ett positivt utslag kan komma att bli medlem med verkan . En konsekvens av ett medlemskap är att skall införliva vissa direktiv i den nationella rätten. På företagsbeskattningens område gäller det två direktiv, det s.k. fusionsdirektivet (90/434/EEG) och det s.k. moder-dotter- bolagsdirektivet (90/435/EEG). fick företagsskatteutredning (Fi 1992:11) genom tilläggsdirektiv (dir. 1993:54) i uppdrag att göra en översyn av vissa inkomst- skattefrågor i samband med omstruktureringar. Utredningen skulle i ett första steg lägga fram förslag som innebär en anpassning av svenska beskattningsregler till de nämnda direktiven. Ett sådant förslag presenterades i betänkandet Beskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG, m.m. (SOU 1994:100). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 2342/94). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. Propositionen innehåller förslag som innebär att om skulle bli medlem i EU skall regler som uppfyller de krav direktiven ställer införlivas i det svenska inkomstskattesystemet. De upprättade förslagen är av sådan art att Lagrådets yttrande bör inhämtas. Förslaget är emellertid avsett - under förutsättning av ett positivt utslag i folkomröstningen - att träda i kraft . Ett remissförfarande skulle fördröja lagstiftningsfrågorna i sådan omfattning att det inte vore möjligt att åstadkomma en avslutad riksdagsbehandling . Förslaget skulle alltså inte kunna träda i kraft . Lagrådets yttrande bör därför inte inhämtas. antog Europeiska gemenskapernas råd (numera Europeiska unionens råd) två direktiv på företagsbeskattningens område, det s.k. fusionsdirektivet och det s.k. moder-dotterbolagsdirektivet. Antagandet hade föregåtts av förberedande arbete och förhandlingar mellan medlemsstaterna. De engelska versionerna av direktiven har tagits in som bilaga 2 resp. bilaga 4. I bilaga 3 och bilaga 5 finns provisoriska svenska översättningar. (Officiella över- sättningar föreligger ännu inte.)