prop · GI03222 · 1995-01-01 00:00:00 — Därvid linjekoncession anses skall linjekoncession som nätkoncession för anses som nätkoncession linje och områdeskonces- för linje och områdeskon- sion som nätkoncession för cession som område. nätkoncession för område. skall på anmälan av kommunen meddela förbud för en innehavare av nätkoncession att inom ett angivet område ansluta anläggningar för värmeförsörjning av en byggnad om byggnaden redan är ansluten till ett fjärrvärme- eller na- turgasnät. Anmälan skall göras före utgången av . Ett förbud gäller till utgången av . Ett förbud gäller inte anläggningar i form av en värmepump. På ansökan av innehavaren av en byggnad får nätmyndigheten meddela undantag från förbudet om värmeförsörj- ningen av bygg-naden med större fördel kan tillgodoses med elenergi än med det för området gemensamma värmesystemet. 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:618) om handel med el, m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:618) om handel med el, m.m. dels att nuvarande 13 § skall betecknas 14 §, dels att 1, 5, 7 och 12 §§ samt punkten 2 i övergångsbestämmelserna skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 13 §, och närmast före den paragrafen en ny rubrik av följande lydelse, dels att det närmast före 14 § skall införas en ny rubrik som skall lyda "Överklagande". Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En juridisk person som bedriver produktion av eller handel med el får inte bedriva nätverksamhet enligt 1 § fjärde stycket lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar. Utan hinder av första stycket får produktion av el bedrivas tillsammans med nätverksamhet i samma juridiska person om 1. produktionen uteslutande är avsedd att täcka nätförluster, eller 2. produktionen äger rum i mobila reservkraftsaggregat, vilka är avsedda för tillfälligt bruk vid elavbrott. Bestämmelser om tillsyn över efterlevnaden av denna paragraf finns i 2 § 6 mom. lagen (1902:71 s. 1), in- nefattande vissa bestämmelser om elektris- ka anläggningar. Om ett sådant kommunalt Om ett sådant kommunalt företag som avses i 3 företag som avses i 3 kap. 16-18 §§ kom- kap. 16-18 §§ kom- munallagen (1991:900) munallagen (1991:900) bedriver sådan bedriver sådan verksamhet verksamhet som avses i som avses i 4 § 1 eller 4 § 1 eller distribution distribution av fjärrvärme av fjärrvärme eller eller naturgas skall naturgas skall verksamheten drivas på verksamheten drivas på affärsmässig grund och affärsmässig grund. Verk- redovisas särskilt. Detta samheten skall gäller dock inte företag redovisas särskilt. som bedriver distribu- tion av fjärrvärme eller naturgas i ett område där nätmyndigheten har meddelat ett förbud enligt punkten 4 i över- gångsbestämmelserna till lagen (1994:617) om ändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar i deras lydelse enligt lagen (1994:1801) om ändring i nämnda lag. Leveranskoncession får endast ges till den som från allmän synpunkt är lämplig att leverera ström inom leveransområdet. Leveranskoncession ges Leveranskoncession ges för en bestämd tid, längst för en bestämd tid, längst . Leveranskoncession får inte överlåtas utan tillstånd av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Vid prövning av ansökan om överlåtelse av leveranskoncession skall första stycket tillämpas. Annan än innehavare av Annan än innehavare av leveranskoncession får leveranskoncession får inom leveransområdet inom leveransområdet leverera ström dels för leverera ström för ändamål ändamål som inte omfattas som inte omfattas av av leveransskyldigheten leveransskyldigheten enligt 9 § första och enligt 9 § första och andra styckena, dels andra styckena. En sådan till elkonsumenter som leverantör får inom skriftligen gjort an- leveransområdet också mälan om det till leverera ström till dels koncessionshavaren elkonsumenter som innan skriftligen gjort anmälan leveransen påbörjas. om det till koncessions- havaren innan leveransen påbörjas, dels elkonsumenter som med en leverantör har haft ett tidsbestämt avtal, vilket har upphört att gälla 1995. Elkonsument som med koncessionshavaren har ett avtal om leverans av ström med en reglerad uppsägningstid som är eller som är tidsbestämt får dock inte köpa ström av annan än koncessionshavaren förrän avtalet har upphört att gälla. I sådana fall krävs ingen anmälan enligt första stycket. Elkonsument inom leveransområdet som köper ström från annan än innehavaren av leveranskoncession men som i stället vill köpa ström från denne skall ha rätt till det om elkonsumenten gjort anmälan om detta till koncessionshavaren minst en månad innan leveransen skall påbörjas. En elkonsument är skyldig att se till att det finns någon, som har åta- git sig det ekonomiska ansvaret för att det na- elsystemet tillförs lika mycket el som tas ut i konsumen- tens uttagspunkt (balans-ansvar). Ett sådant åtagande skall göras genom ett avtal med den myndighet, som enligt 15 a § lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar skall ha systemansvaret för elektrisk ström. En elkonsument som är ansluten till ett ledningsnät skall hålla innehavaren av nätkoncession underrättad om vem som har åtagit sig balansansvaret i hans uttagspunkt. Första och andra styckena gäller inte de elkonsumenter som köper sin el från innehavaren av leveranskoncession enligt 6 §. Innehavaren av leveranskoncession skall hålla innehavaren av nätkoncession underrättad om till vilka elkonsumenter han levererar el samt vem som har åtagit sig balansansvaret för hans inköp. Innehavaren av nätkoncession skall hålla den systemansvariga myndigheten underrättad om de uppgifter som nämns i andra och fjärde styckena. Han skall dessutom hålla den systemansvariga myndigheten underrättad om vem som har åtagit sig balansansvaret för hans egna inköp. Ges leveranskoncession i leveranskoncession i samband med samband med ikraftträdandet till ikraftträdandet till någon någon annan än den som annan än den som vid ut- vid utgången av 1994, gången av 1995, med stöd med stöd av områdeskon- av områdeskoncession cession enligt 2 § enligt 2 § 4 mom. lagen 4 mom. lagen (1902:71 s. 1), in- (1902:71 s. 1), in- nefattande vissa nefattande vissa bestämmelser om bestämmelser om elektriska anläggningar i elektriska anläggningar dess lydelse före den i dess lydelse före , bedriver , distributionsverksamhet bedriver distributions- inom leve-ransområdet verksamhet inom (områdeskoncessionshava- leveransområdet (områdes- ren) eller den som till koncessionshavaren) honom står i förhållande eller den som till som anges i 3 gäller honom står i förhållande följande. som anges i 3 gäller a) Den som får följande. leveranskoncession inom a) Den som får området har skyldighet leveranskoncession inom att leverera ström i området har skyldighet enlighet med vad som att leverera ström i anges i 9 §. enlighet med vad som b) anges i 9 §. Leveransskyldigheten b) enligt a omfattar dock Leveransskyldigheten inte elkonsumenter inom enligt a omfattar dock området som vid ikraft- inte elkonsumenter inom trädandet har tidsbestämda området som vid ikraft- avtal eller avtal med en trädandet har tids- reglerad uppsägningstid bestämda avtal eller som är avtal med en reglerad med den tidigare inneha- uppsägningstid som är varen av med områdeskoncession inom den tidigare inneha- området. varen av c) Det under b angivna områdeskoncession inom undantaget från området. leveransskyldigheten c) Det under b gäller till utgången av år angivna undantaget . Avtal som avses leveransskyldigheten under b blir ogiltigt gäller till utgången av år vid utgången av . Avtal som avses d) Annat avtal mellan under b blir ogiltigt elkonsument och tidigare vid utgången av . innehavare av områdes- d) Annat avtal mellan koncession än som avses elkonsument och under b blir ogiltigt tidigare innehavare av vid ikraftträdandet av områdeskoncession än som denna lag. avses under b blir ogiltigt vid ikraftträ- dandet av denna lag. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1802) om ändring i lagen (1994:618) om handel med el, m.m. Härigenom föreskrivs att punkten 1 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:618) om handel med el, m.m. i punktens lydelse enligt lagen (1994:1802) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag träder i 1. Denna lag träder i kraft den dag kraft regeringen bestämmer. 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1803) om ändring i lagen (1994:619) om ändring i lagen (1985:277) om vissa bulvanförhållanden Härigenom föreskrivs att ikraftträdandebestämmelsen till lagen (1994:619) om ändring i lagen (1985:277) om vissa bulvanförhållanden i dess lydelse enligt lagen (1994:1803) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag träder i Denna lag träder i kraft den dag kraft regeringen bestämmer. 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1804) om ändring i lagen (1994:620) om upphävande av lagen (1976:240) om förvärv av eldistribu- tionsanläggning m.m. Härigenom föreskrivs att lagen (1994:620) om upphävande av lagen (1976:240) om förvärv av eldistributionsanläggning m.m. i dess lydelse enligt lagen (1994:1804) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Härigenom föreskrivs Härigenom föreskrivs att att lagen (1976:240) om lagen (1976:240) om förvärv av eldistri- förvärv av eldistri- butionsanläggning m.m. butionsanläggning m.m. skall upphöra att gälla skall upphöra att gälla den dag regeringen vid utgången av . bestämmer. 3 Ärendet och dess beredning beslöt om en reformering av elmarknaden (prop. 1993/94:162, bet. 1993/94:NU22, rskr. 1993/94:358). Beslutet innebar dels ändringar i lagen (1902:71 s.1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar (ellagen), dels en ny lag (1994:618) om handel med el, m.m. Enligt beslutet skulle det nya regelverket träda i kraft . Till grund för riksdagsbeslutet låg de lagförslag som redovisades av i delbetänkandet Elkonkurrens med nätmonopol (SOU 1993:68). I beslut om energipolitiken behandlades bl.a. omställningen av energisystemet (bet. 1993/94:NU17, rskr. 1993/94:356). uttalade att en kommission med parlamentarisk sammansättning borde tillsättas för att granska de pågående energipolitiska programmen för omställning och utveckling av energisystemet och analysera behovet av förändringar och ytterligare åtgärder. Kommissionen borde också lägga fram förslag om program med tidsangivelser för omställningen av energisystemet. Dessutom borde kommissionen följa utvecklingen på elmarknaden, och särskilt behandla utlandshandeln och de regionalpolitiska frågorna. tillkallade regeringen () (dir. 1994:67). Regeringen beslöt om tilläggsdirektiv till EK (dir. 1994:120), som innebar att kommissionen med förtur skulle analysera möjligheterna att genomföra elmarknadsreformen på ett sätt som inte låser kommissionens fortsatta arbete. beslöt att skjuta upp elmarknadsreformens ikraftträdande för att skapa möjligheter för kommissionen att genomföra en bredare konsekvensanalys av de nya reglerna för elmarknaden innan reformen träder i kraft (prop. 1994/95:84, bet. 1994/95:NU10, rskr. 1994/95:141). EK har redovisat sina överväganden och förslag avseende elmarknadsreformen i delbetänkandet Ny elmarknad (SOU 1995:14). I betänkandet föreslås att den vilande ellagstiftningen träder i kraft med vissa ändringar. En sammanfattning av utredningens förslag redovisas i bilaga 1. I en promemoria som har upprättats i , Vissa tekniska förändringar i den nya ellagstiftningen (Ds 1995:8), redovisas förslag till vissa förändringar av teknisk karaktär i den vilande ellagstiftningen. En sammanfattning av förslagen finns i bilaga 2.EK:s betänkande och promemorian har remissbehandlats. En sammanställning av framkomna synpunkter finns tillgänglig i (N95/472). EK har i en skrivelse redovisat förslag till skydd för vissa fjärrvärme- och naturgasverksamheter på den nya elmarknaden. En sammanfattning av förslaget redovisas i bilaga 3. Förslaget har behandlats vid en hearing i . Ett protokoll från denna hearing finns tillgängligt i (N95/472). En ny myndighetsfunktion (nätmyndigheten) vid () har i enlighet med beslut (prop. 1993/94:162, bet. 1993/94:NU22, rskr. 1993/94:358) inrättats med uppgift att handlägga bl.a. koncessionsärenden och ärenden om koncessionshavarnas skyldigheter samt att utöva tillsyn av ellagens efterlevnad utom i frågor som rör elsäkerhet. har även ansvar för de myndighetsuppgifter som följer av lagen om handel med el, m.m. anslöt sig till principen att nätmyndighetens verksamhet skall finansieras genom avgifter som tas ut av koncessionshavarna. I propositionen informerades om att regeringen avser återkomma med ett förslag i finansieringsfrågan. har redovisat ett förslag till avgiftssystem för finansiering av nätmyndighetens verksamhet i promemorian Förslag till avgiftsfinansiering av nätmyndigheten. En sammanfattning av promemoria är bifogad som bilaga 4. Promemorian har remissbehandlats. En sammanställning av remissinstansernas synpunkter finns tillgänglig i (N94/578). Arbetet inom fortsätter. Utredningen har redovisat delbetänkandet Elförsörjning i ofred (SOU 1995:51). Betänkandet remissbehandlas f.n. Regeringen avser behandla frågan om elberedskapen i samband med nästa försvarspolitiska beslut. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Lagrådets synpunkter berörs i författningskommentaren till respektive paragraf. 4 En effektiv elförsörjning Regeringens bedömning: En tryggad elförsörjning förutsätter att regelverket för produktion och överföring av el utformas så att kundernas behov av el tillgodoses på ett kostnadseffektivt sätt till stabila och rimliga priser. Skälen för regeringens bedömning: En långsiktigt stabil och säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser är en viktig förutsättning för en positiv utveckling av näringslivet och samhällsekonomin. Enligt energipolitiska riktlinjer skall energipolitiken utformas så att dessa förutsättningar bevaras. Särskilt för elintensiva basnäringar som pappersindustrin, gruvindustrin och stålindustrin är detta ett grundläggande krav. Elförsörjningen är således av central betydelse för den ekonomiska och sociala utvecklingen i . Elsystemets infrastruktur måste utnyttjas och utvecklas så att samhällets krav på elförsörjningen kan tillgodoses. Regelverket för produktion och överföring av el måste därför utformas så att kundernas behov av el tillgodoses på ett kostnadseffektivt sätt och till stabila och rimliga priser. medlemsskap i EU innebär att aktivt kan delta i bl.a. unionens arbete med att ta fram åtgärder som minskar energianvändningens miljöpåverkan. Vid ett ministerrådsmöte med energiministrarna behandlades bl.a. det fortsatta arbetet med att skapa en inre elmarknad och den s.k. grönboken om energipolitiska riktlinjer, som skall ligga till grund för en bred debatt inför regeringskonferensen . Inom har flera betydelsefulla förändringar skett på elmarknaden, som redan har ändrat förutsättningarna för handeln över gränserna. I och har det centrala systemansvaret och ansvaret för stamnäten, inklusive utlandsförbindelserna, skilts från kraftproducenterna och förts över till företag/affärsverk utan egen kraftproduktion. I trädde en ny energilag i kraft som bl.a. öppnade handeln för el med konkurrens. I har beslutat att en lagstiftning med liknande innebörd skall träda i kraft . Den svenska vilande ellagstiftningen innehåller liknande ändringar. tillbaka pågår ett samarbete direkt mellan nätföretagen i , och som gäller bl.a. hur mellanledsförbindelserna skall utnyttjas för att skapa förutsättningar för en öppen nordisk elmarknad samt gemensamma metoder för mätning och avräkning. Det integrerade svenska elsystemet har byggts upp från lokala produktions- och distributionsområden. Utbyggnaden har skett i samverkan mellan producenter, distributörer, stat och kommuner. Därigenom har de samlade kostnaderna kunnat nedbringas. Den marknadsorganisation som har vuxit fram har dock givit vissa företag ett dominerande marknadsinflytande. Ett ikraftträdande av den vilande ellagstiftningen innebär en ändrad roll- och ansvarsfördelning inom elförsörjningen. Genom att de legala monopolen för försäljning av el avvecklas skapas förutsättningar för ökad konkurrens mellan producenterna. Därigenom stärks konsumenternas ställning på marknaden. Genom en lagstiftning med detta syfte skapas förutsättningar för en effektiv elförsörjning. Detta har också varit en viktig utgångspunkt för den reformering av elmarknaden som inleddes genom beslut att bolagisera och avskilja verksamheten i storkraftnätet till en särskild organisation (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:NU38, rskr. 1990/91:318 samt prop. 1991/92:49, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92). I regeringens proposition (1990/91:87) om näringspolitik för tillväxt angavs att det viktigaste motivet till att föra över huvuddelen av verksamhet från affärsverk till bolag var att effektivisera förvaltningen av statens kapital. borde ges möjligheter att utvecklas inom de konkurrensutsatta områdena genom att verksamheten bedrivs i aktiebolagsform. Ett annat mål som framhölls var att stärka kraftkonsumenternas ställning genom åtgärder som ökar konkurrensen mellan producenter i samt mellan svenska och utländska producenter. Dessutom borde småskaliga producenter tillförsäkras goda möjligheter att sälja el till marknaden. Förslaget om en ny ellagstiftning låg i linje med tidigare beslut i syfte att effektivisera elmarknaden. Elreformen innebär förändringar av elmarknadens funktionssätt. Den grundläggande förändringen ligger i en tydligare ansvars- och rollfördelning mellan marknadens aktörer. Produktion och försäljning av el skall ske i konkurrens.Överföring av el på nätet (nätverksamhet) är ett naturligt monopol och måste regleras och övervakas för att tillförsäkra kunderna skäliga villkor för överföringen. Det samlade ansvaret för drift och leveranssäkerhet (systemansvaret) åläggs staten. Den konkurrensutsatta delen av elmarknaden regleras av konkur- renslagstiftningen och övervakas av . En ny myndighetsfunktion, den s.k. nätmyndigheten, har inrättats vid för att svara för bl.a. tillsyn av nätverksamhet. är systemansvarig myndighet enligt ellagen. Propositionen 1993/94:162 utgjorde dock ett bristfälligt underlag för beslut om det nya regelverket. På viktiga punkter saknades analyser av det föreslagna regelverkets konsekvenser. Det gäller bl.a. effekterna för elsystemets leveranssäkerhet och den långsiktiga försörjningstryggheten. Vidare var det osäkert om reglerna tillgodosåg glesbygdskonsumenternas krav på rimliga överföringstariffer. överlämnade regeringen därför ett förslag till om att skjuta upp elmarknadsreformen för att skapa möjligheter för analyser av konsekvenserna av de nya reglerna för elmarknaden (prop. 1994/95:84). Enligt förslaget skulle endast de föreskrifter i ellagen som avser systemansvaret träda i kraft , medan ikraftträdandet för de lagar som beslöt om i övriga delar skulle ändras till den dag regeringen bestämmer. biföll förslaget och förutsatte därvid att regeringen skulle återkomma till innan de aktuella lagarna sätts i kraft. beslöt regeringen om tilläggsdirektiv till (). Genom tilläggsdirektiven vidgades EK:s ursprungliga uppgifter avseende elmarknadsreformen och relaterades direkt till kommissionens breda energi- , miljö- och näringspolitiska uppdrag att utforma förslag till åtgärder för en konkurrenskraftig och miljöacceptabel svensk energiförsörjning och till ett program med tidsangivelser för omställningen av energisystemet. EK fick i uppgift att med förtur analysera möjligheterna att genomföra den nu vilande elmarknadsreformen på ett sätt som inte låser kommissionens fortsatta arbete. EK har gjort denna analys. Dess slutsatser och förslag har fått stöd i remissbehandlingen. Förutsättningarna finns därmed att, på det sätt som närmare beskrivs i fortsättningen, genomföra förändringar på elmarknaden som kraven på en trygg och effektiv elförsörjning tillgodoses. Regeringen redovisar i denna proposition sina överväganden i ett antal specifika frågor som har uppkommit i samband med bedömningen av de konsekvenser ett ikraftträdande av den vilande ellagstiftningen skulle kunna ge upphov till. Regeringens förslag: Den vilande ellagstiftningen skall träda i kraft med de förbättringar som föreslås. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga 46 remissinstanser utom två instanser antingen tillstyrker () förslag eller lämnar förslaget utan erinran. Enligt Konsumentråd bör regelverkets konsekvenser för konsumenterna analyseras innan reformen träder i kraft. Skälen för regeringens förslag: Regeringens samlade bedömning är att avgörande skäl talar för att elmarknadsreformen nu bör träda i kraft, med de förslag till ändringar i den vilande ellagstiftningen som här föreslås. Regeringen lämnar förslag till ändringar av det vilande regelverket, och redovisar åtgärder som syftar till att förbättra bl.a. försörjningstryggheten och tryggheten för små konsumenter vid övergången till det nya systemet. Bedömningen att det nya regelverket bör träda i kraft har gjorts mot bakgrund av bl.a. de pågående förändringarna av förutsättningarna för elförsörjningen, både på det nationella planet inom ramen för den gällande ellagen, och i vår närmaste omvärld. Denna utveckling - där betydelsefulla faktorer är den ökade internationaliseringen samt bolagiseringen av och kommunala verk - har lett till en ökad marknadsorientering hos elföretagen. Detta har redan medfört en ökad rationaliseringsaktivitet inom elsektorn och en betydande strukturomvandling. En tilltagande kundanpassning kan också noteras. Regeringen bedömer att dessa förändringar kommer elkunderna till godo i form av lägre elpriser och en ökad servicegrad. Givetvis har arbetet med den reformerade ellagstiftningen, som har pågått , medverkat till denna omställning. Den gällande ellagstiftningen är dock inte utformad med hänsyn till denna mer konkurrensinriktade situation. Dagens elmarknad är ett mellanting mellan den organisation av elförsörjningen som rådde för sedan - ett samarbete under ledning av vattenfallsverket - och den vilande lagstiftningens konkurrensutsatta elmarknad. Detta mellanläge innebär att de stora kraftföretagen kan agera relativt fritt i skydd av lagens monopolrättigheter utan den motvikt som konsumenternas inflytande genom konkurrensen på en marknad innebär. Den norska elmarknadsreformen kommer att följas av en liknande reform i . Om det nu gällande svenska regelverket behålls uppkommer då en brist på ömsesidighet gentemot grannländerna. De ökade möjligheterna till internationell elhandel och till en vidare utveckling av det nordiska elsamarbetet skulle därigenom riskera att omintetgöras. Regeringens bedömningar avseende den vilande ellagstiftningens konsekvenser i ett elförsöjningsperspektiv redovisas i avsnitt 4.3 och 4.4. En central fråga är hur de ramar, som genom elmarknadsreformen etableras för aktörerna på elmarknaden, påverkar leveranssäkerheten och försörjningstryggheten i det svenska elsystemet . En annan väsentlig fråga är huruvida reformen kan förändra möjligheterna att utnyttja tillgängliga styrmedel på energi-, miljö- och näringspolitikens område. I avsnitt 5 redovisas regeringens överväganden och förslag i fråga om utrikeshandeln med el och dess påverkan på elförsörjningen och elprisernas utveckling. De därefter följande avsnitten är i stora drag disponerade på följande sätt. I avsnitt 6 redovisas regeringens överväganden och förslag till åtgärder för att säkerställa en väl fungerande handel med el där kundernas intressen tas tillvara.