prop · GI036 · 1995-01-01 00:00:00 — Enligt den princip som har kommit till uttryck i bestämmelsen skall de bäst lämpade ur varje befattningsgrupp fullgöra grundutbildning och alltså skrivas in för värn- plikt eller civilplikt. De övriga skall skrivas in i utbildningsreserven. In- skrivningen i utbildningsreserven skall göras så att alla befattningsgrupper blir representerade i reserven. Om resultatet från mönstringen visar att den totalförsvarspliktige saknar förut- sättningar att fullgöra såväl värnplikt som civilplikt, skall besluta att han inte är skyldig att fullgöra sådan tjänstgöring. Skyl- digheten att fullgöra allmän tjänsteplikt påverkas inte av ett sådant beslutet. Beslutet motsvarar närmast ett beslut om befrielse enligt 4 § värnpliktslagen. Om någon på grund av sjukdom eller av annan orsak har sin fysiska eller psykis- ka prestationsförmåga nedsatt i sådan grad att han inte kan fullgöra vare sig värnplikt eller civilplikt eller om han löper särskild risk att genom tjänst- göringen få en sådan nedsättning av prestationsförmågan, skall han inte skrivas in. För ett sådant beslut krävs således att den totalförsvarspliktige saknar förutsättningar även att tjänstgöra i någon av de befattningar som fullgörs med civilplikt. Det kan vara fallet t.ex. om han har grava missbruksproblem eller ett mycket betungande handikapp. Bestämmelsen innebär att det inte torde finnas något utrymme för att undanta någon från skyldigheten att fullgöra värnplikt eller civilplikt på grund av andra synnerliga skäl för befrielse (jfr 4 § första stycket 6 värnpliktslagen). Sådana skäl bör beaktas vid inskrivningen och leda till att den totalförsvars- pliktige skrivs in i utbildningsreserven. (Jfr motiveringen till 7 §.) Inskrivning efter annan utredning Bestämmelsen behandlar inskrivning av totalförsvarspliktiga efter en annan utredning än mönstring. En sådan utredning kan endast leda till inskrivning för civilplikt. Om inskrivningen sker för civilplikt med grundutbildning, får denna inte vara längre än . Det är inte nödvändigt att en totalförsvarspliktig som skrivs in för civilplikt enligt denna paragraf genomgår grundutbildning. En totalförsvarspliktig kan på grund av sitt yrke och utbildning, t.ex. grundutbildning i Försvarsmakten, ha tillräckliga färdigheter för att upprätthålla en befattning i det civila för- svaret. Han eller hon skall då inte vara tvungen att genomgå en grundutbildning. Om civilplikten inte omfattar grundutbildning, skall den som skrivits in omedel- bart krigsplaceras enligt 12 § andra meningen. Skyldighet föreligger därefter att fullgöra repetitionsutbildning, beredskapstjänstgöring och krigstjänstgöring enligt bestämmelserna i 4 kap. Om en utredning enligt denna paragraf visar att den som har varit föremål för utredningen inte är lämplig att fullgöra civilplikt, är något ytterligare beslut från den utredande myndighetens sida inte nödvändigt. I motsats till vad som gäller vid mönstring är det alltså inte nödvändigt - eller möjligt - att besluta att skyldighet inte föreligger att fullgöra plikten. Även om en utredning enligt paragrafen visar att en totalförsvarspliktig är lämplig för tjänstgöring inom totalförsvaret, är det inte nödvändigt att besluta om inskrivning. De genomförda utredningarna kan ju visa att flera totalförsvars- pliktiga än det finns behov av är lämpliga för den avsedda tjänstgöringen. Även inskrivning för civilplikt enligt denna paragraf skall beslutas av Total- . Anledningen till denna ordning är att all registrering av dem som tas i anspråk med värnplikt eller civilplikt skall vara samlad hos en enda myndighet. Beslut om inskrivning efter en utredning enligt denna paragraf kan av den enskilde överklagas hos den myndighet som regeringen bestämmer. Avsikten är att överklagande skall ske hos . Myndigheten namnges emellertid inte i lagen. Gemensamma bestämmelser om inskrivning Paragrafen anger vad som skall beslutas, om en totalförsvarspliktig skrivs in för värnplikt eller för civilplikt som omfattar grundutbildning. I 6 § anges vad som gäller i detta avseende, om inskrivningen sker för civilplikt som inte omfattar grundutbildning. Enligt första punkten skall bestämmas till vilken befattning eller typ av be- fattning som grundutbildningen syftar. För varje befattning skall den väljas som är bäst lämpad. Vid valet mellan olika befattningar skall hänsyn tas till såväl den nytta som totalförsvaret kan komma att få av att en viss person tjänstgör i befattningen som de personliga förutsättningar som han eller hon har för tjänst- göringen. I vad mån en totalförsvarspliktig har förutsättningar att tjänstgöra i en viss befattning skall avgöras efter en samlad bedömning av flera omständigheter. Om en totalförsvarspliktig har mönstrat, är utgångspunkten att han i och för sig är lämpad för de befattningar som ryms inom den befattningsgrupp i vilken han har blivit placerad. De omständigheter som tillkommer därutöver är främst var utbildningsorten är belägen i förhållande till hemorten och personliga förhål- landen i övrigt. Av bestämmelsen i 7 § framgår att särskild vikt också skall fästas vid de önskemål som den som genomgår utredningen har i fråga om att få tjänstgöra. Före inskrivning, av någon som inte har genomgått mönstring, till en chefsbefattning eller specialistbefattning måste en bedömning också göras av om han eller hon är lämplig för en sådan befattning. Enligt andra punkten skall de förband, skolor, myndigheter och andra organi- sationer där grundutbildningen huvudsakligen skall fullgöras bestämmas vid in- skrivningen. Med andra ord skall inskrivningsbeslutet innehålla uppgifter om var tjänstgöringen faktiskt skall äga rum. Skall den äga rum t.ex. i ett större bolag, bör även den avdelning där tjänstgöringen skall fullgöras anges. Om grundutbildning skall fullgöras vid flera ställen, skall samtliga dessa framgå av beslutet. Om utbildningen endast under en viss - - skall genomföras vid exempelvis en särskild skola eller ett särskilt förband, behöver detta dock inte bestämmas i samband med inskrivningsbeslutet. I kravet enligt denna punkt ligger att såväl förbandets, skolans, myndighetens eller organisationens benämning som dess lokalisering vid tiden för beslutet om- fattas av beslutet. Om utbildningen flyttas till en annan plats efter inskriv- ningsbeslutet men innan grundutbildningen har slutförts, så innebär detta dock inte att inskrivningsbeslutet skall anses ha fått ett annat innehåll. Enligt tredje punkten skall grundutbildningens längd bestämmas vid inskrivning- en. Den skall anges . Om tiden på grund av förbiseende eller av liknande anledning har kommit att anges till ett annat antal dagar än som följer av befattningen, kan förutsättningar föreligga att med stöd av förvaltningslagens bestämmelser rätta beslutet. Enligt fjärde punkten skall vid inskrivningen även bestämmas året och månaden när grundutbildningen är planerad att börja, om denna skall pågå . Tidpunkten skall anges så precist som det är möjligt. Även dagen eller veckan för inryckningen skall preciseras, om den är känd vid tiden för beslutet. Om en totalförsvarspliktig skrivs in för civilplikt som inte omfattar grundut- bildning, skall vid inskrivningen bestämmas vilken befattning som skall upprätt- hållas. Eftersom en totalförsvarspliktig i ett sådant fall utan någon grundut- bildning har de nödvändiga kunskaperna och färdigheterna för sin krigsuppgift, är det så gott som alltid självklart vilken befattning som kommer i fråga. Sedan inskrivningsbeslutet har fattats skall utan omgång krigsplacering ske i den aktuella befattningen. Skälet till att befattningen skall bestämmas i inskriv- ningsbeslutet är att beslutet i denna del skall kunna överklagas enligt be- stämmelserna i 11 kap. I den mån det kan ske skall vid inskrivningen genomgående hänsyn tas till de önskemål som framförs av den som skall inskrivas. Den totalförsvarspliktiges önskemål skall också i möjligaste mån beaktas när det gäller att avgöra i vilken befattningsgrupp han skall placeras enligt 1 §. Vid urvalet bör stor betydelse tillmätas graden av motivation. Befälsbefattningarna bör därför så långt som möjligt fyllas med dem som själva vill bli befäl. Som nämnts i den allmänna motiveringen bör de egna önskemålen tillmätas be- tydelse för frågan om inskrivning skall ske för värnplikt, civilplikt eller i utbildningsreserven samt för sådana frågor som anges 5 och 6 §§. Det bör dock betonas att det är den totalförsvarspliktiges lämplighet som är styrande för om han skall genomgå utbildning eller föras till utbildningsreserven. Vid lämplighetsbedömningen skall dock särskilt vägas in om den enskilde har en önskan om att få fullgöra värnplikt eller civilplikt. I vissa fall bör en totalförsvarspliktigs personliga förhållanden ges en särskild tyngd vid valet mellan olika alternativ. Det kan t.ex. vara så att någon vid mönstringen är lämplig för en befattning med en lång grundutbild- ningstid men att en sådan utbildning skulle medföra särskilt svåra olägenheter för antingen honom själv eller för någon nära anhörig som är beroende av hans arbete eller omvårdnad. Ett praktiskt fall är att den totalförsvarspliktige driver ett jordbruk och endast under stora ekonomiska uppoffringar kan lämna den verksamheten som krävs för grundutbildning till en befälsbe- fattning som han i och för sig passar för. Det kan också i andra fall finnas starka sociala skäl som talar mot att en totalförsvarspliktig tvingas genomgå en längre utbildning långt från hemorten. I sådana och liknande fall bör valet mellan olika utbildningsalternativ utfalla så att den totalförsvarspliktiges önskemål om inskrivning tillgodoses. Enligt första stycket första meningen skall ett beslut om inskrivning innehålla uppgift om vad som har bestämts enligt 5 eller 6 §. Av 20 § förvaltningslagen följer vidare att den som omfattas av beslutet i vart fall på begäran har rätt att få del av skälen till beslutet. Om en totalförsvarspliktig skrivs in i utbildningsreserven, skall enligt första stycket andra meningen beslutet om in- skrivning alltid innehålla uppgift om den befattningsgrupp i vilken han har pla- cerats. Enligt andra stycket skall en totalförsvarspliktig redan vid mönstringen under- rättas om det beslut som fattas på grundval av resultatet från den utredning som har gjorts om honom. Beslutet bör meddelas såväl muntligen som skriftligen vid en genomgång av mönstringsförrättaren. Av beslutet skall också framgå vad den totalförsvarspliktige skall iaktta för att få beslutet prövat på nytt enligt 11 kap. Detta följer av 21 § förvaltningslagen. I första stycket läggs fast att ett beslut, varigenom någon har skrivits in för värnplikt eller civilplikt i princip får ändras. En ändring kan avse t.ex. den befattning som grundutbildningen syftar till eller det förband där en totalför- svarspliktig skall genomgå sådan utbildning. Ändringen kan också bestå i att inskrivningsbeslutet hävs eller att förklarar att en totalförsvarspliktig är skyldig att fullgöra värnplikt eller civil- plikt. Bestämmelsen är tillämplig även på beslut om inskrivning för civilplikt med en grundutbildning som inte överstiger . Om förhållandena har ändrats för den som har skrivits in för värnplikt så att han kan fullgöra sådan tjänstgöring, skall hans inskrivningsbeslut ändras. Ändringen kan innebära att han i stället skrivs in för civilplikt. Denna kan omfatta en längre grundutbildning än . En förutsättning för detta är emellertid att han har genomgått mönstring och - med hänsyn till bestämmelsen i 4 kap. 2 § - att han kan kallas in till grundutbildning. Behöver han inte tas i anspråk för någon sådan tjänstgöring, skall han skrivas in i utbildningsreserven eller för civilplikt med en kortare grundutbildning eller ingen grundutbildning alls. Om en totalförsvarspliktig har skrivits in i utbildningsreserven, behöver hans förhållanden inte ha ändrats för att han skall kunna skrivas in för civilplikt med en grundutbildning som inte överstiger . Ett syfte med utbild- ningsreserven är nämligen att totalförsvarspliktiga som är inskrivna där efter endast en enklare utredning enligt 2 kap. skall kunna tas i anspråk för civilplikt med en sådan kort grundutbildning. Initiativet till att ändra inskrivningsbeslutet kan tas av den som berörs av beslutet men kan också komma från eller den utbild- ningsorganisation där han eller hon tjänstgör. Verket är alltid behörigt att be- sluta om ändring av ett inskrivningsbeslut. Efter det att en totalförsvarsplik- tig har påbörjat en grundutbildning är det i vissa fall lämpligare att beslutet fattas av den myndighet som svarar för hans eller hennes utbildning. Verket får därför bestämma att även andra myndigheter får ändra ett inskrivningsbeslut. Någon annan myndighet än verket bör dock inte få meddela beslut som innebär att en totalförsvarspliktig undantas från skyldigheten att fullgöra värnplikt eller civilplikt och inte heller beslut varigenom inskrivningen ändras från civilplikt till värnplikt. I lagen har inte angetts att några förutsättningar skall vara uppfyllda för att ett inskrivningsbeslut skall få ändras. Naturligtvis måste det ha framkommit nå- got skäl till ändring av beslutet. Som redan nämnts kan det emellertid för en ändring räcka att en totalförsvarspliktig som är inskriven i utbildningsreserven behöver tas i anspråk för civilplikt med en kortare grundutbildning än . En ändring kan avse ett eller flera av de delbeslut som ett inskrivningsbeslut enligt 5 och 6 §§ skall innehålla, exempelvis en totalförsvarspliktigs befatt- ning och tiden för hans eller hennes inryckning till grundutbildning. Ett beslut om inskrivning kan ändras , även i samma del. Sådana upprepade ändringar av inskrivningsbeslut bör emellertid göras endast om det finns starka skäl som talar för det. Bestämmelserna i denna paragraf är tillämp- liga också när ändringen avser ett tidigare ändringsbeslut. Att ett beslut som avses i denna paragraf i regel skall föregås av kommunice- ring med den som beslutet gäller, vara motiverat och försett med underrättelse om hur man överklagar framgår av förvaltningslagen.Ändring av ett inskrivningsbeslut kan innebära att en ny utredning måste företas beträffande den vars beslut skall ändras. Den som är totalförsvarspliktig är därför skyldig att på nytt genomgå mönstring eller en mindre ingripande utredning enligt 2 kap., om det behövs för bedömningen av hans eller hennes förutsättningar att tjänstgöra inom totalförsvaret. Att en totalförsvarspliktig som regel inte får genomgå mönstring efter det kalenderår när han fyller framgår av bestäm- melsen i 2 kap. 2 § andra stycket sista meningen. I andra stycket anges viktiga inskränkningar i möjligheterna att ändra inskriv- ningsbeslut. Det krävs att den vars inskrivningsbeslut skall ändras godkänner en ändring som medför att tiden för grundutbildningen blir längre än enligt det tidigare beslutet. Därutöver krävs godkännande för att en inskrivning i utbild- ningsreserven skall få ändras till inskrivning för värnplikt eller för civilplikt med en grundutbildning som är längre än . Något hinder finns däremot inte att ändra ett inskrivningsbeslut så att den som har skrivits in i utbildningsreserven i stället skrivs in för civilplikt med en grundutbildning som inte överstiger . En sådan ändring av inskrivnings- beslutet bör dock föregås av en utredning enligt 2 kap. 1 §. Eftersom den total- försvarspliktige vid mönstringen redan har genomgått en ingående utredning, kan en sådan utredning dock ofta göras mycket summarisk och inriktas på sådana om- ständigheter som har tillkommit efter mönstringen. Den som har skrivits in i utbildningsreserven kan också skrivas in för civilplikt som inte kräver någon grundutbildning. Det kan då röra sig om en befattning som han har kvalifikatio- ner för genom sin anställning eller genom en frivillig utbildning inom totalför- svaret. Paragrafen reglerar förutsättningarna för att i andra fall än de som avses i 9 § ändra ett beslut varigenom en totalförsvarspliktig har skrivits in i utbildningsreserven. En totalförsvarspliktig som har placerats i utbildningsreserven är under norma- la förhållanden inte skyldig att fullgöra värnplikt eller civilplikt med en grundutbildning som är längre än . Regeringen kan dock med hänsyn till försvarsberedskap föreskriva att totalförsvarspliktiga som har skrivits in i utbildningsreserven skall fullgöra sådan plikt. Ett beslut enligt paragrafen kan bli aktuellt t.ex. om tillgången på totalförsvarspliktiga som av hänsyn till försvarsberedskapen bör grundutbildas i Försvarsmakten är för liten. Motsvarande gäller om försvarsberedskap kräver att fler totalförsvars- pliktiga fullgör civilplikt med den längre grundutbildningstiden. Möjligheten att på detta sätt ta i anspråk en totalförsvarspliktig kvarstår så länge han är inskriven i utbildningsreserven. En totalförsvarspliktig som har skrivits in i utbildningsreserven kvarstår i denna till utgången av det kalenderår när han fyller . Inskrivningen fyller därefter inte någon funktion. Med hänsyn till Lagrådets påpekande har i förhållande till lagrådsremissens lagförslag den ändringen gjorts att 12 § enbart reglerar vad som i fråga om krigsplacering gäller för dem som genomgått grundutbildning. Bestämmelsen om krigsplacering av dem som skrivs in för sådan civilplikt som inte omfattar grundutbildning har därför flyttats till 13 §. En totalförsvarspliktig som har fullgjort grundutbildning skall enligt första meningen krigsplaceras, om han eller hon har förvärvat tillräckliga kunskaper och färdigheter för sin krigsuppgift. En krigsplacering innebär placering i en befattning som i krig behövs i Försvarsmaktens krigsorganisation eller i det civila försvaret. En totalförsvarspliktig skall i allmänhet krigsplaceras i en befattning som han eller hon har grundutbildats till. Av andra meningen framgår emellertid att krigsplaceringen, om det är väsentligt bättre från totalförsvarets synpunkt, i stället får ske i en annan befattning eller verksamhet. Bestämmelsen gäller krigsplacering av totalförsvarspliktiga som har genomgått längre grundutbildning än . Om en totalförsvarspliktig har genomgått en sådan grundutbildning, är det i allmänhet bäst förenligt med totalförsvarets behov att han krigsplace- ras i den verksamhet där grundutbildningen fullgjorts. Krigsplacering i en annan verksamhet bör därför väljas endast om detta framstår som väsentligt bättre från totalförsvarets synpunkt. Den som har fullgjort en grundutbildning i Försvarsmakten kan alltså bli krigsplacerad i en personalersättningsreserv eller i en viss funktion i det civila försvaret. En krigsplacering förutsätter emel- lertid alltid att den som blir krigsplacerad har erforderliga kunskaper och fär- digheter för den krigsuppgift som han eller hon skall utföra och i övrigt är lämpad för denna. Att en totalförsvarspliktig som efter avslutad grundutbildning inte krigsplaceras får skrivas in på nytt till vissa grundutbildningar framgår av 14 §. Av bestämmelsen i 11 kap. 4 § följer att ett beslut om krigsplacering inte är möjligt att överklaga. Av denna bestämmelse framgår att om en totalförsvarspliktig har skrivits in för civilplikt enligt 6 §, han eller hon skall krigsplaceras i den befattning som skall upprätthållas. Om en totalförsvarspliktig inte krigsplaceras efter avslutad grundutbildning, får han eller hon skrivas in på nytt vid ytterligare tillfällen. Sådan inskriv- ning får endast ske för civilplikt utan grundutbildning eller med en grun- dutbildning som inte är längre än . Bestämmelsen är tillämplig även när den tidigare grundutbildningen var kortare än . Det saknar också betydelse om den avslutade grundutbildningen avbröts eller fullgjordes i dess helhet. Av bestämmelsen i 4 kap. 1 § andra stycket framgår att ingen är skyldig att sammanlagt genomgå grundutbildning . Enligt paragrafen är det som fattar beslut om krigs- placering och om ändring av ett sådant beslut. Syftet med denna ordning är att all registrering av pliktpersonal skall vara samlad hos en myndighet som därför också bör svara för registreringsbesluten. En totalförsvarspliktigs krigsplacering kan komma att ändras han eller hon omfattas av totalförsvarsplikten. Genom bestämmelserna om rätt till tjänstgöring utan vapen ges en totalförsvars- pliktig som har en allvarlig personlig övertygelse att inte bruka vapen mot annan en uttrycklig rätt att slippa tjänstgöra i Försvarsmakten och att fullgöra sådan tjänstgöring i det civila försvaret som är förenad med bruk av vapen. Bestämmelserna är tillämpliga på såväl värnplikt som civilplikt. Vid mönstring eller vid annan utredning enligt 2 kap. kan det framkomma att en totalförsvarspliktig har samvetsbetänkligheter mot bruk av vapen mot annan. Detta är då en omständighet som bör beaktas inom ramen för den bedömning som skall göras innan en totalförsvarspliktig skrivs in för värnplikt eller civil- plikt. Bestämmelsen i denna paragraf går emellertid längre och ger tillsammans med bestämmelsen i 21 § varje totalförsvarspliktig en uttrycklig rätt att få slippa tjänstgöring som är förenad med vapenbruk och all tjänstgöring i Försvarsmakten. I paragrafen anges de grundläggande förutsättningarna för att en totalförsvars- pliktig skall få rätt att vara vapenfri. Dessa förutsättningar överensstämmer med dem som gäller för att få tillstånd till vapenfri tjänst. Att vapen- bruket skall vara riktat mot annan innebär att bestämmelsen inte kan tillämpas i fråga om bruk av vapen för andra syften, exempelvis räddningstjänstens bruk av vapen i samband med ammunitionsröjning. Beslutet att en totalförsvarspliktig har fått rätt att vara vapenfri medför hinder att mot hans eller hennes vilja skriva in vederbörande för tjänstgöring i Försvarsmakten och för vissa befattningar i det civila försvaret. Om en sådan inskrivning har skett, skall den ändras. Detta framgår av 21 §. Om inskrivningen sker eller har skett i utbildningsreserven skall den kombineras med en anteck- ning om rätten att vara vapenfri. Av bestämmelsen framgår att en totalförsvarspliktig måste göra en skriftlig ansökan för att få rätt att vara vapenfri. Ansökningen skall göras hos Totalför- svarets pliktverk eller en myndighet som verket bestämmer. Ärendet skall alltid avgöras av verket. Detta framgår av 22 §. En ansökan om rätt att vara vapenfri skall för att kunna beaktas alltid inne- hålla en försäkran av sökanden att hans eller hennes inställning till bruk av vapen mot annan är sådan som anges i 16 §. Detta överensstämmer med vad som gäller enligt 1 a § lagen om vapenfri tjänst. Liksom enligt den nuvarande lagen om vapenfri tjänst skall som regel en försäk- ran som avses 17 § medföra att sökanden skall anses ha en sådan övertygelse som anges i 16 §. En förutsättning för detta är emellertid att ansökan antingen görs före sökandens första inskrivningsbeslut eller från den dag då han eller hon fick del av ett beslut om inskrivning till en befattning som är förenad med bruk av vapen. Ytterligare en förutsättning är - liksom enligt den nuvarande lagstiftningen - att det inte finns särskilda skäl att närmare pröva sökandens inställning till bruk av vapen mot annan. Paragrafen behandlar den situationen att ansökningen om rätt att vara vapenfri görs senare än som anges i 18 §. Liksom enligt vad som gäller skall ansö- kan i så fall även innehålla en redogörelse för de förhållanden som åberopas till stöd för den påstådda inställningen till bruk av vapen mot annan. Prövning- en av sökandens övertygelse skall i ett sådant fall vara mer ingående än om ansökan görs i närmare anslutning till inskrivningsbeslutet. Enligt 14 § förvaltningslagen skall en sökande få tillfälle att lämna uppgifter muntligt i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild, om det kan ske med hänsyn till arbetets behöriga gång. Bestämmelsen i denna paragraf går längre och ger sökanden en ovillkorlig rätt att lämna muntliga uppgifter i ett ärende om rätt att vara vapenfri, innan ansökan får avslås.