prop · GI0370 · 1995-01-01 00:00:00 — Det som enligt denna lag eller särskilda bestämmelser har införts i försäk- ringsregistret skall anses ha kommit till tredje mans kännedom, om införandet har kungjorts i Post- och enligt 2 § och det inte av omständigheterna framgår att han varken kände till eller borde ha känt till det som kungjorts. I fråga om försäkringsaktiebolag gäller detta dock inte beträffande rättshandlingar eller andra åtgärder som har vidtagits före den sextonde dagen efter kungörandet, om tredje man visar att det var omöjlighet för honom att känna till det som kungjorts. I fråga om rättshandlingar och andra åtgärder vilka har vidtagits innan kun- görande har skett, kan försäkringsaktiebolaget inte åberopa det förhållande som blivit eller borde ha blivit infört i registret mot annan än den som bolaget visar har känt till förhållandet. Om det som har kungjorts i Post- och inte överensstämmer med vad som har införts i försäkringsregistret, kan försäkringsaktiebolaget inte åberopa kungörelsens innehåll mot tredje man. Denne kan dock åberopa kun- görelsens innehåll mot bolaget, om bolaget inte visar att han kände till vad som har införts i försäkringsregistret. Se kommentaren till 8 kap. 3 § bankrörelselagen. Bestämmelsen har fått sin utformning efter påpekande från Lagrådet. Det bör uppmärksammas att första stycket första meningen endast är tillämpligt på ömsesidiga försäkringsbolag. Om en anmälan om vem som har utsetts till styrelseledamot eller verkställande direktör i ett försäkringsaktiebolag har förts in i försäkringsregistret och kungjorts i Post- och enligt 2 §, kan bolaget inte mot tredje man åberopa fel eller brister vid beslutet att utse den registrerade personen. Vad som sagts gäller dock inte, om bolaget visar att tredje man kände till felet eller bristen. I 8 kap. 16 § har upptagits bestämmelser om ställföreträdares behörighet att binda bolaget mot tredje man. Bestämmelserna bygger på att ställföreträdaren har utsetts i behörig ordning. Om så inte är fallet, saknar ställföreträdaren i princip behörighet att rättshandla på bolagets vägnar. I flera länder har det därför uppställts regler till skydd för godtroende tredje man. Detta har sedermera också kommit till uttryck i artikel 8 i publicitetsdirektivet. Där föreskrivs att, om formaliteterna för offentliggörande har iakttagits i fråga om de personer som i egenskap av bolagsorgan är behöriga att företräda bolaget, ett fel som ägde rum då personerna utsågs får åberopas mot tredje man endast om bolaget kände till felet. I svensk rätt har rättsläget varit något annorlunda. Om ett utseende av en ställföreträdare har varit ogiltigt, har huvudprincipen varit att denne överhuvudtaget saknar behörighet att binda bolaget oavsett om valet registreras i försäkringsregistret eller ej. Det har emellertid ansetts att en styrelse är behörig att företräda bolaget fram till dess att en domstol i klanderprocessen har undanröjt styrelsevalet eller interimistiskt förordnat att valet inte får verkställas. För att anpassa svensk rätt till direktivets föreskrifter har i denna paragraf föreskrivits att bolaget inte kan åberopa fel eller brister vid valet av styrelseledamot eller beslutet att utse verkställande direktör, sedan anmälan av valet eller beslutet har registrerats i försäkringsregistret och kungjorts i Post- och . Särskilda firmatecknare - som inte är att anse som bolagsorgan i direktivets bemärkelse - omfattas inte av bestämmelsen. En styrelseledamot utses normalt av bolagsstämman. I bolagsordningen kan dock föreskrivas att någon annan har rätt att utse en eller flera styrelseledamöter. Den nu aktuella bestämmelsen avser alla styrelseledamöter oavsett vem som har utsett dem. Av 8 kap. 1 § femte stycket och 3 § följer att bestämmelsen dessutom är tillämplig på styrelsesuppleanter och vice verkställande direktör. Som huvudregel förlorar således bolaget i och med registreringen och kungörandet möjligheten att mot tredje man göra gällande att ställföreträdaren inte har utsetts i behörig ordning och att den rättshandling som ställföreträdaren har vidtagit till följd därav inte är bindande för bolaget. Det kan anmärkas att den motsvarande danska bestämmelsen anses gälla även när beslutet att utse en ställföreträdare är behäftat med kvalificerad ogiltighet. Det får överlämnas till rättspraxis att avgöra om den svenska bestämmelsen bör ha samma räckvidd. Bolaget kan undgå bundenhet av de rättshandlingar som styrelsen eller den verkställande direktören har vidtagit om det visar att tredje man kände till - dvs. hade faktisk vetskap - om att beslutet att utse ställföreträdaren var ogiltigt. Har en sökande vid anmälan för registrering inte iakttagit vad som är föreskrivet om anmälan, skall sökanden föreläggas att avge yttrande eller vidta rättelse. Detsamma gäller, om finner att ett beslut, som anmäls för registrering och för vars giltighet regeringens stadfästelse inte krävs, eller en handling som bifogas anmälningen inte har tillkommit i behörig ordning eller till sitt innehåll strider mot denna lag eller andra författningar eller mot bolagsordning eller grunderna eller i något viktigare hänseende har en otydlig eller vilseledande avfattning. Underlåter sökanden att rätta sig efter föreläggandet, skall anmälningen avskrivas. En underrättelse om denna påföljd skall tas in i föreläggandet. Finns det även efter det att yttrandet avgivits något hinder för registrering och har sökanden haft tillfälle att yttra sig över hindret, skall registrering vägras, om det inte finns anledning att ge sökanden ett nytt föreläggande. Bestämmelserna i första stycket utgör inte något hinder för registrering av ett bolagsstämmobeslut, om rätten till talan mot beslutet gått förlorad enligt 9 kap. 20 § andra stycket. skall genast skriftligen underrätta bolaget när Finans- inspektionen fattar beslut enligt 4 kap. 15 § andra stycket, 6 kap. 7 § tredje stycket, 15 kap. 4 §, 15 a kap. 17 § eller 21 kap. 2 §. Ändringen är föranledd av att fusionsregler införs för försäkringsaktiebolag. Om styrelseledamot, verkställande direktör, särskild firmatecknare eller annan ställföreträdare för ett försäkringsaktiebolag har försatts i konkurs, fått förvaltare enligt 11 kap. 7 § eller fått näringsförbud, skall avföra ställföreträdaren ur registret. Avregistreringen skall vid beslut om konkurs eller tillfälligt näringsförbud ske . I övrigt skall avregistrering ske sedan beslutet har vunnit laga kraft. Försäkringsrörelselagen innehåller bestämmelser om att val av styrelseledamöter och beslut om att utse verkställande direktör och andra ställföreträdare för bolaget skall anmälas för registrering. När sådana anmälningar har skett kommer att registrera de anmälda personerna i försäkringsregistret. Också ändringar i tidigare anmälda förhållanden skall anmälas för registrering. När ett bolag gör en sådan anmälan, t.ex. i fråga om styrelsens sammansättning, avför de dittills registrerade personerna från registret. Det kan emellertd förekomma andra fall då en styrelseledamot eller en annan företrädare för bolaget förlorar sin behörighet att företräda bolaget utan att detta kommer till uttryck i något beslut från bolagets sida. Så är fallet när en ställföreträdare har försatts i konkurs, fått förvaltare enligt 11 kap. 7 § eller fått näringsförbud. Av 8 kap. 4 och 13 §§ försäkringsrörelselagen framgår att han i så fall inte längre får vara före- trädare för bolaget. Det innebär att han utan vidare mister sin behörighet att företräda bolaget. Artikel 2 i publicitetsdirektivet fordrar att vissa angivna uppgifter om bolaget offentligörs. Till dessa uppgifter hör tillsättande och entledigande av de personer som i egenskap av bolagsorgan eller medlemmar i bolagsorgan är behöriga att företräda bolaget mot tredje man eller i rättegång. Uppgifterna skall föras in i registret eller förvaras i en akt i anslutning till registret. De skall vidare offentliggöras i en nationell tidning, antingen genom helt eller delvis återgivande eller genom hänvisning till en handling i akten eller en uppgift i registret. Syftet bakom direktivbestämmelsen är att registrets uppgifter om vem som har behörighet att företräda bolaget skall motvsara de faktiska förhållandena. Detta är av värde både för bolaget och för tredje man. Mot den bakgrunden har det ansetts lämpligt att beslut om konkurs, förvaltarskap och näringsförbud föranleder avregistrering av de berörda bolagsfunktionärerna utan föregående påminnelse från registreringsmyndigheten. Vid två slag av beslut, konkursbeslut och beslut om tillfälligt näringsförbud, skall efter beslutet avföra den berörda personen ur registret. I dessa situationer kan det tänkas att beslutet senare upphävs. Det är naturligt att , sedan den underrättats om detta, självmant återställer den tidigare avförda registreringen. Det har inte ansetts nödvändigt att klargöra detta i lagtexten. Om ett beslut om näringsförbud inte utgör ett beslut om tillfälligt näringsförbud, gäller det inte förrän det har vunnit laga kraft. I sådana fall får avregistrering därför inte ske förrän det finns ett lagakraftvunnet beslut. Detsamma har ansetts böra gälla i fråga om beslut om förvaltarskap. Ett beslut av som innebär att en anmälan avskrivits eller en registrering vägrats enligt 4 § första stycket får överklagas hos allmän för- valtningsdomstol från beslutets dag. Detsamma gäller dels sådana beslut av som avses i 4 § tredje stycket, med undantag av beslut enligt 21 kap. 2 §, dels ett sådant beslut av inspektionen som avses i 4 a §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. I paragrafen har klargjorts att även beslut att vägra tillstånd till verkställande av fusionsplan och att avregistrera ställföre- trädare enligt 4 a § kan överklagas. Till böter eller fängelse i högst döms den som 1. uppsåtligen bryter mot 1 kap. 11 §, 2. uppsåtligen eller av oaktsamhet till meddelar oriktiga eller vilseledande uppgifter om sådana omständigheter som han är skyldig att lämna uppgift om enligt denna lag, 3. uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter att enligt denna lag föra aktiebok, aktiebrevsregister, förteckning enligt 3 kap. 12 § eller hålla aktiebok tillgänglig, 4. uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 3 kap. 12 § tredje stycket, 7 kap. 20 §, 8 kap. 10 § andra stycket andra meningen eller 11 § första stycket andra eller tredje meningen, eller 5. uppsåtligen eller av grov oaktsamhet bryter mot 12 kap. 12 §. Till böter döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot bestämmelsen om anmälningsskyldighet i 3 kap. 2 §. I fall som avses i 10 kap. 14 § första stycket skall inte följa ansvar enligt 20 kap. 3 § . Den som har åsidosatt vitesföreläggande som avses i 2 § detta kapitel döms ej till ansvar för gärning som omfattas av föreläggandet. Utan hinder av 35 kap. 1 § får påföljd för brott enligt första stycket 4 mot 12 kap. 12 § ådömas, om den misstänkte häktats eller erhållit del av åtal för brottet från brottet. I första stycket har i en ny punkt 1 upptagits en bestämmelse om ansvar för den som bryter mot förbudet i 1 kap. 11 § för privat aktiebolag eller aktieägare i sådant bolag att inbjuda allmänheten att teckna eller förvärva aktier m.m. Enbart uppsåtliga överträdelser av förbudet omfattas av ansvarsbestämmelsen. Gärningsmannens uppsåt skall täcka att erbjudandet avser sådana värdepapper som avses 1 kap. 11 § och att fråga är om spridning av värdepapperen på det sätt som anges i paragrafen. Om det är bolaget som lämnar erbjudandet, ansvarar den som har fattat beslutet om erbjudandet eller som i kraft av sin ställning i bolaget låter verkställa beslutet. Ansvar kan komma i fråga även om erbjudandet inte leder till någon teckning eller något förvärv. Någon uttrycklig bestämmelse om ansvar för medverkan har inte upptagits i paragrafen. Ansvaret för medverkan i fråga om specialstraffrättsliga brott, för vilket fängelse är föreskrivet regleras numera av 23 kap. 4 § . Också den som medverkar till ett brott mot 1 kap. 11 § utan att själv vara gärningsman kan därför straffas. kan vid vite förelägga verkställande direktören och styrelseledamöterna att fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag eller andra författningar att 1. till sända in behöriga redovisningshandlingar eller revisionsberättelser, 2. hos inspektionen göra behöriga anmälningar för registrering, eller 3. på bolagets brev, fakturor och orderblanketter lämna sådana uppgifter som anges i 17 kap. 5 §. Föreläggande enligt första stycket 2 får inte meddelas, om underlåtenhet att göra anmälan medför att bolagsstämmans eller styrelsens beslut förfaller eller bolaget blir skyldigt att träda i likvidation. kan förena annat föreläggande enligt denna lag än som avses i första stycket med vite. Har inspektionen förelagt vite skall den mot vilken föreläggandet riktas genast skriftligen underrättas om detta. Följs inte ett sådant vitesföreläggande som avses i första stycket kan Finans- inspektionen döma ut vitet. I paragrafen har införts en ny vitesbestämmelse (se första stycket punkten 3). Den nya bestämmelsen är föranledd av artikel 6 i publicitetsdirektivet. Enligt denna artikel skall medlemsstaterna föreskriva lämpliga påföljder bl.a. för det fall att ett bolag försummar att - såsom krävs i artikel 4 i publicitetsdirektivet - lämna vissa särskilda uppgifter om bolaget på bolagets brev och orderblanketter. Bestämmelsen i artikel 4 kommer till uttryck i 17 kap. 5 §. En vitesbestämmelse ger de bästa förutsättningarna att på ett smidigt sätt komma tillrätta med bolag som inte följer bestämmelsen i 17 kap. 5 §. Om det efter anmälan eller på annat sätt framkommer att ett bolag bryter mot denna bestämmelse, skall sålunda registreringsmyndigheten ha möjlighet att förelägga direktör eller styrelseledamot att framledes rätta sig efter bestämmelsen. skall också pröva frågan om utdömande av vitet. Denna lag träder i kraft såvitt gäller 17 kap. 5 § och i övrigt . får redan före ikraftträdandet registrera beslut om att ett försäkringsaktiebolag skall vara privat försäkringsaktiebolag och ha för ett sådant bolag föreskriven firma. Sådana beslut får dock registreras endast om de har tillkommit i den ordning och uppfyller de villkor som anges i 18 kap. 2 §, 9 kap. 13 § andra stycket och 17 kap. 1 § i paragrafernas nya lydelse. Före ikraftträdandet får registrera beslut om att det i firman för ett försäkringsaktiebolag, som inte har anmält beslut som avses i andra stycket för registrering, skall ingå ordet publikt eller förkortningen (pub). Därvid tillämpas 17 kap. 1 § i dess nya lydelse. Alla försäkringsaktiebolag som finns registrerade i försäkringsregistret skall anses vara publika försäkringsaktiebolag, om inte annat följer av andra stycket. skall till den registrerade firman i dessa bolag lägga förkortningen (pub), såvida inte ny firma redan har registrerats med stöd av punkten 1 tredje stycket. Bestämmelserna i första stycket gäller inte försäkringsaktiebolag för vilka beslut om övergång till privat försäkringsaktiebolag har registrerats före . I fråga om försäkringsaktiebolag som har bildats före gäller 3 kap. 1 § i sin äldre lydelse till utgången av . Om bolagsordningen för bolag som avses i första stycket efter utgången av strider mot 3 kap. 1 § i dess nya lydelse, får beslut om emission som tillkommit därefter och som står i strid med den nya lydelsen inte registreras. I fråga om försäkringsaktiebolag som har bildats före gäller 4 kap. 2, 5, 7, 14, 16, 17 och 20 §§ samt 6 kap. 1, 2, 6, 8 och 9 §§ i sin äldre lydelse till utgången av . Bestämmelserna i 6 kap. 2 a, 8 a, 8 b och 10 §§ skall beträffande sådana bolag inte tillämpas före utgången av . Vid registrering och verkställande av bolagsstämmobeslut som har fattats före ikraftträdandet samt vid talan mot sådant beslut gäller äldre bestämmelser, om inte annat följer av punkterna 7 och 8. Om styrelsen före ikraftträdandet har beslutat om nyemission enligt 4 kap. 16 och 17 §§ eller nedsättning av aktiekapitalet enligt 6 kap. 8 § gäller äldre bestämmelser vid registrering av beslutet. Bestämmelsen i 4 kap. 14 § i dess nya lydelse skall tillämpas på yttranden som ges in efter ikraftträdandet också om det beslut som avses med registreringsansökan har fattats före nämnda tidpunkt. Bestämmelserna i 6 kap. 6 § femte stycket i dess nya lydelse skall tillämpas i ärende om rättens tillstånd att verkställa nedsättningsbeslut som har fattats före ikraftträdandet om ansökan har kommit in till rätten efter denna tidpunkt. Bestämmelsen i 1 kommenteras i författningskommentaren till ikraftträdande- och övergångsbestämmelser till bankrörelselagen. Övriga bestämmelser kommenteras i motsvarande författningskommentar till bankaktiebolagslagen. Merparten av bestämmelserna har fått sin utformning efter påpekande från Lagrådet. 17.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:804) om ändring i jordabalken Lagfartsansökan skall avslås, om 1. fångeshandlingen ej ingivits, 2. fångeshandlingen ej är upprättad såsom föreskrives i lag, 3. förvärvet avser köp eller byte och fångeshandlingen innehåller villkor, som enligt 4 kap. 4 eller 28 § medför att förvärvet är ogiltigt, 4. förvärvet avser del av fastighet och i 4 kap. 7-9, 28 eller 29 § eller eljest i lag föreskriven tid för ansökan om fastighetsbildning försuttits eller ansökan därom avslagits eller sådant förvärv eljest enligt lag är ogiltigt, 5. överlåtelsen står i strid med en mot överlåtaren gällande inskränkning i hans rätt att förfoga över egendomen och, när överlåtelsen skedde, lagfart ej var beviljad för överlåtaren eller, om så var fallet, ärende om anteckning i fastighetsboken av inskränkningen var upptaget på inskrivningsdag, 6. fastigheten tidigare överlåtits till någon vars förvärv enligt 17 kap. 1 eller 4 § äger företräde framför sökandens förvärv, 7. fastigheten sålts exekutivt till annan än sökanden och försäljningen enligt 14 kap. utsökningsbalken äger företräde framför dennes förvärv, 8. för sökandens rätt att förvärva fastigheten fordras myndighets tillstånd och i lag föreskriven tid för sökande av sådant tillstånd försuttits eller ansökan därom avslagits, 9. i fall som avses i 2 kap. 9 a § eller 17 kap. 3 § aktiebolagslagen (1975:1385), 2 kap. 12 a § eller 12 kap. 3 § bankaktiebolagslagen (1987:618) samt 2 kap. 13 a § eller 18 kap. 3 § försäkringsrörelselagen (1982:713) bolags- stämman har beslutat att inte godkänna förvärvet eller inte har godkänt för- värvet i rätt tid, 10. det är uppenbart att förvärvet av annan grund är ogiltigt eller ej kan göras gällande. Ändringen i denna paragraf är föranledd av de nya bestämmelserna i 2 kap. 12 a § och 12 kap. 3 § bankaktiebolagslagen resp. 2 kap. 13 a § och 18 kap. 3 § försäkringsrörelselagen. Dessa bestämmelser föreskriver att vissa avtal mellan aktiebolag på bank- och försäkringsområdet måste underställas bolagsstämman från avtalet. Av 2 kap. 12 b § bankaktiebolagslagen och 2 kap. 13 b § försäkringsrörelselagen följer att om så inte sker eller om bolagsstämman inte ger sitt godkännande är avtalet ogiltigt (se prop. 1993/94:196, s. 223 f). Förekommer icke omständigheter som avses i 6 §, skall lagfartsansökan förklaras vilande, om 1. vid köp, byte eller gåva överlåtarens underskrift på fångeshandlingen icke är styrkt av två vittnen och överlåtelsen ej skett genom statlig myndighet, 2. fångesmannen ej har lagfart och fall som avses i 9 § icke föreligger, 3. rättegång pågår om hävning eller återgång av förvärv av fastigheten eller om bättre rätt till denna, 4. lagfart sökes på grund av testamente, dom eller förrättning som ännu icke vunnit laga kraft, 5. vid förvärv genom legat detta ej utgivits, 6. vid förvärv på exekutiv försäljning köpebrev ej utfärdats eller vid expropriation eller liknande tvångsförvärv inlösen ej fullbordats, 7. vid överlåtelse överlåtaren är gift och förvärvet enligt bestämmelser är beroende av den andra makens samtycke, 8. vid överlåtelse överlåtaren är sambo och förvärvet enligt bestämmelserna i lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem är beroende av den andra sambons samtycke, dock endast om ärende om anteckning i fastighetsboken av anmälan enligt 2 § andra stycket den lagen var upptaget på inskrivningsdag när överlåtelsen skedde, 9. vid överlåtelse genom boutredningsman förvärvet enligt bestämmelser är beroende av dödsbodelägares samtycke, 10. förvärvet har skett genom en sådan gåva mellan makar som inte har registrerats enligt 16 kap. , 11. förvärvet avser del av fastighet och är beroende av fastighetsbildning, 12. vid köp eller byte förvärvet är beroende av att förköp ej sker eller vid förköp detta ej är fullbordat, 13. förvärvet i annat fall enligt lag är beroende av domstols eller annan myndighets tillstånd, 14. förvärvet är beroende av villkor och, i fråga om gåva, villkoret avser som ej överstiger från den dag då gåvohandlingen upprättades, eller 15. förvärvet i fall som avses i 2 kap. 9 a § och 17 kap. 3 § aktiebolagslagen (1975:1385), 2 kap. 12 a § och 12 kap. 3 § bankaktiebolagslagen (1987:618) samt 2 kap. 13 a § och 18 kap. 3 § försäkringsrörelselagen (1982:713) är beroende av bolagsstämmans godkännande. Punkten 15 i denna bestämmelse får betydelse om ansökan om lagfart görs från förvärvet men innan bolagsstämman har tagit ställning till frågan om godkännande av förvärvet (se prop. 1993/94:196, s. 224 f). 17.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:806) om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse Ett svenskt värdepappersinstitut som har tillstånd att driva värdepappersrörelse enligt 2 kap. 3 § 3 eller 5 får, trots förbuden i 7 kap. 1 § aktiebolagslagen (1975:1385), 6 kap. 10 § bankaktiebolagslagen (1987:618) och 6 kap. 10 § försäk- ringsrörelselagen (1982:713), förvärva egna aktier och aktier i moderbolag för att underlätta rörelsen. Detta gäller dock endast aktier som är noterade vid en svensk eller utländsk börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad. Innehavet av sådana aktier som sägs i första stycket får inte överstiga av aktiekapitalet i något av bolagen. I paragrafen förekommer hänvisning till bankaktiebolagslagen och försäk- ringsrörelselagens regel om förbud mot att förvärva egna aktier eller ta emot sådana aktier som pant. Denna bestämmelse har varit intagen i 6 kap. 9 § bankaktiebolagslagen och försäkringsrörelselagen, men har flyttats till 6 kap. 10 § i dessa båda lagar. Hänvisningen till 6 kap. 9 § har därför ersatts av en hänvisning till 6 kap. 10 §. 17.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:807) om ändring i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda avses i denna lag aktiebolag, bank, hypoteksinstitut, försäk- ringsbolag och ekonomisk förening. avses i denna lag svenska juridiska personer som enligt bestämmel- serna i 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (1975:1385), 1 kap. 6 § bankaktiebolagslagen (1987:618), 1 kap. 2 § sparbankslagen (1987:619), 1 kap. 8 § föreningsbankslagen (1987:620), 1 kap. 9 § försäkringsrörelselagen (1982:713) eller 1 kap. 4 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar är moderföretag och dotterföretag i för- hållande till varandra. Andra stycket innehåller en koncerndefinition som hänvisar till bl.a. 1 kap. 3 § bankaktiebolagslagen, dvs. den paragraf där lagens koncerndefinition har varit intagen. Koncerndefinitionen har flyttats till 1 kap. 6 §. 17.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:808) om ändring i lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag m.m. förstås juridiska personer som enligt 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (1975:1385), 1 kap. 9 § försäkringsrörelselagen (1982:713) eller 1 kap. 6 § bankaktiebolagslagen (1987:618) är moderföretag och dotterföretag i förhållande till varandra. I paragrafen hänvisas till koncerndefinitionen i bl.a. bankaktiebolagslagen. Denna definition, som funnits i 1 kap. 3 §, har flyttats till 1 kap. 6 §. Hänvisningen i paragrafen har därför ändrats. 17.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:813) om ändring i lagen (1993:765) om statligt stöd till banker och andra kreditinsitut