prop · GI03226 · 1995-01-01 00:00:00 — inträdet eller utträdet kommer då att gälla från det att beslutet har vunnit laga kraft. Det får i och för sig anses vara en brist att regleringen inte täcker samtliga fall av inträde och utträde. Enligt regeringens mening får denna brist emellertid inte anses så allvarlig, eftersom det här är fråga om personer som inte är folkbokförda i . De rättsverkningar som är förenade med medlemskapet har inte någon omedelbar effekt på sådana personer. En ändring av den föreslagna bestämmelsen kräver kyrkomötets samtycke. Det är enligt regeringens mening angeläget att förslaget till nya tillhörighetsregler föreläggs och före kyrkomötets sammanträde . Förslaget bör därför genomföras i det skick som det nu befinner sig, med inriktning på att senare med kyrkomötets samtycke göra de smärre justeringar som föranleds av den nu påpekade bristen. 5.8 Register över dem som tillhör m.m. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: skall föra | | register över alla som tillhör . | | Kyrkoherden skall genast meddela | | centralstyrelse, när någon som är folkbokförd i församlingen har| | tagits upp i eller trätt ut ur . | | skall lämna de uppgifter | | till skatteförvaltningen som behövs för debitering och uppbörd | | av församlingsskatt och framställning av röstlängder. | | Någon lagstiftning om församlingsregister behövs inte. Kyrkotillhörighetsberedningens förslag: Beredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens. Beredningen har därutöver föreslagit att det av det centrala registret också skall framgå om den som tillhör är döpt i eller någon annan kyrkas ordning. Beredningen har vidare föreslagit att det av kyrkoherdens underrättelse till Centralstyrelsen skall framgå om den som har upptagits i är döpt i eller någon annan kyrkas ordning. Remissinstanserna: Det fåtal remissinstanser som har uttalat sig i frågan har inte haft några invändningar mot beredningens förslag. kyrkomöte: Kyrkomötets förslag överensstämmer med beredningens förslag. Kyrkomötet har dessutom begärt sådana ändringar av gällande bestämmelser att det blir möjligt att i församlingsregistret få en helhetsbild av en familj där någon tillhör . Skälen för regeringens förslag: flyttades huvudmannaskapet för folkbokföringen över från (pastorsämbetena) till skatteförvaltningen. Uppgifter om medlemskap i registreras inte i folkbokföringens ADB-register. Lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister medger inte heller att så sker. Enligt vad som uttalades i samband med genomförandet av folkbokföringsreformen bör det vara en kyrklig angelägenhet att hålla register över medlemmarna, även om skatteförvaltningen också behöver upp- gifter om medlemmar i (prop. 1990/91:153 s. 127). Genom ändringar i religionsfrihetslagen (SFS 1991:488) lades uppgiften att föra ett register över medlemmarna i på . ålades pastor att underrätta Centralstyrelsen om sina beslut om medlemskap och Centralstyrelsen att lämna de uppgifter till skatteförvaltningen om medlemskap i som behövs för debitering och uppbörd av församlingsskatt och framställning av röstlängder. Denna ordning bör enligt regeringens mening behållas även med nya regler för kyrkotillhörighet. Kyrkomötet har föreslagit att det av lagen skall framgå att registret och kyrkoherdens underrättelser skall innehålla uppgifter om dop i eller någon annan kyrkas ordning. Några skäl för en lagreglering i denna del har inte anförts. Dopet är ett ämne där normgivningskompetensen med stöd av punkten 10 övergångsbestämmelserna till regeringsformen har delegerats till kyrkomötet. Kyrkomötet har också meddelat föreskrifter om registerföring i kyrklig kungörelse (SKFS 1990:6) om dop- och konfirmationsregister av döpta respektive konfirmerade i ordning. Ett sådant register får också föras centralt med hjälp av ADB enligt Datainspektionens föreskrifter (1993:2) om ett förenklat ansökningsförfarande för vissa personregister i verksamhet. Enligt regeringens mening bör det ankomma på kyrkomötet att också i fortsättningen reglera frågan om dop och register över dop. I lagstift- ningsärendet har inte kommit fram något förhållande eller någon omständighet som motiverar en annan ordning. Kyrkomötets förslag i denna del bör därför inte genomföras. Kyrkomötet har hos regeringen begärt sådana ändringar av gällande bestämmelser att det öppnas en möjlighet att i församlingsregistren få en helhetsbild av en familj där någon tillhör (2KL 1994:7 s. 9). Inom förbereder man ett offensivt pastoralt program som inkluderar en uppsökande verksamhet med erbjudande av dop i anslutning till nya regler för kyrkotillhörighet. För genomförande av ett sådant program är det av grundläggande betydelse att familjen kan ses som en enhet och att man kan få en helhetsbild av en familj i församlingsregistret. Detta kan dock uppnås på annat sätt än genom lagstiftningsåtgärder. har hos Datainspektionen begärt ändringar i de för gällande föreskrifterna om församlingsregister. Enligt vad regeringen har inhämtat finns det goda förutsättningar för att kyrkomötets önskemål kan komma att tillgodoses genom Datainspektionens föreskrifter. Det finns därför inte skäl att nu överväga någon lagstiftningsåtgärd. 5.9 Meddelande om dop -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Den som har förrättat ett dop i Svenska | | kyrkans ordning skall genast meddela detta till kyrkoherden i | | den församling där den döpte är folkbokförd, om den döpte genom | | dopet har blivit upptagen i kyrkan enligt 2 §. | | I fråga om en svensk medborgare som inte är folkbokförd i | | skall meddelandet sändas till central- | | styrelse. Kyrkotillhörighetsberedningens förslag: Beredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Beredningen har föreslagit att underrättelse skall ske i fråga om alla dop som förrättas i ordning. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invändningar mot beredningens förslag. kyrkomöte: Kyrkomötets förslag överensstämmer med regeringens på samma sätt som beredningens. Skälen för regeringens förslag: I det föregående har regeringen föreslagit att även i fortsättningen skall föra ett centralt register över dem som tillhör . För att Centralstyrelsen skall kunna hålla registret aktuellt har också föreslagits att kyrkoherden skall underrätta Centralstyrelsen om vilka personer som har tagits upp i respektive trätt ut ur . För att kunna fullgöra sin underrättelseskyldighet krävs att kyrkoherden i den församling där personen i fråga är folkbokförd alltid får kunskap om dem som blir upptagna i eller träder ut ur . I de fall barn eller vuxna tas upp i kyrkan eller utträder efter meddelande eller anmälan föreligger inga problem, eftersom meddelandet eller anmälan alltid skall göras till kyrkoherden i den församling där barnet eller den vuxne är folkbokförd. Enligt förslaget skall som huvudregel för inträde i gälla att den som döps i ordning blir upptagen i kyrkan. Något krav på att dopet skall förrättas av kyrkoherden i hemförsamlingen ställs inte upp. För att denne skall få den nödvändiga kunskapen om vilka som har tagits upp i kyrkan med stöd av huvudregeln om dop, bör det införas en lagreglerad skyldighet för den som har förrättat ett sådant dop att underrätta kyrkoherden om det med- lemsgrundande dopet. I de fall en svensk medborgare, som har tagits upp i genom dop, inte är folkbokförd i bör i stället meddelandet ske direkt till Centralstyrelsen. Kyrkomötet har föreslagit att underrättelseskyldigheten skall avse alla fall av dop, således även när den döpte redan tillhör . Kyrkomötets förslag i denna del får ses som en följd av dess förslag att i lag reglera registrering av dop i det centrala medlemsregistret. Regeringen har i det föregående ansett att det även i fortsättningen bör ankomma på kyrkomötet att inom ramen för sin normgivningskompetens meddela föreskrifter om dop och register över dop (avsnitt 5.8). Som en konsekvens av detta ställningstagande bör inte heller någon skyldighet att lämna meddelanden om dop i andra fall än när dopet leder till kyrkotillhörighet regleras i lag. 5.10 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: De nya reglerna för kyrkotillhörighet skall| | träda i kraft . | | Den som vid utgången av tillhör | | tillhör även i fortsättningen kyrkan så länge han eller hon inte| | har anmält sitt utträde. | | Nya valbarhetsregler för vissa ledamöter och ersättare i | | och i påverkar inte | | uppdragen för dem som har valts till ett sådant uppdrag före | | ikraftträdandet. Kyrkotillhörighetsberedningens förslag: Beredningen har föreslagit att de nya bestämmelserna skall träda i kraft . Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna kommenterar inte den föreslagna tiden för ikraftträdande. Några remissinstanser anser att de nya bestämmelserna bör träda i kraft . kyrkomöte: Kyrkomötets förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Skälen för regeringens förslag: De nya reglerna för kyrkotillhörighet i kräver förberedelser av praktisk och organisatorisk natur, främst inom kyrkan själv. Enligt vad regeringen har inhämtat pågår ett sådant förberedelsearbete. Sålunda håller ett pastoralt program på att utarbetas samt informationsmaterial, utbildning och nya administrativa rutiner att förberedas. Enligt regeringens bedömning bör de nya medlemskapsbestämmelserna därför kunna genomföras till , såsom kyrkomötet också har föreslagit. De nya reglerna för kyrkotillhörighet innebär att ingen längre automatiskt kommer att tillhöra . För kyrkotillhörighet kommer att krävas antingen dop i ordning eller anmälan. Det är uppenbart att dessa nya regler inte kommer att innebära någon ändring i de förhållanden som är etablerade vid reglernas ikraftträdande. De som tillhör vid övergångstillfället förblir medlemmar också därefter, även om de inte är döpta eller har gjort anmälan om inträde. För att det inte skall råda någon tvekan om att så är fallet bör det anges i en övergångsbestämmelse till de nya reglerna. I lagrådsremissen (se bilaga 4) föreslog regeringen att övergångsbestämmelsen skulle utformas i enlighet med kyrkomötets förslag. Lagrådet har dock för att undvika tvekan om tolkningen förordat en annan utformning av bestämmelsen. Regeringen instämmer i vad Lagrådet har anfört i denna del. Övergångsbestämmel- sen bör således, i enlighet med Lagrådets förslag, utformas så att där anges att den som tillhör vid utgången av tillhör kyrkan även i fortsättningen så länge han eller hon inte har anmält sitt utträde. Propositionens lagförslag innebär att kyrkotillhörighet införs som valbarhetskrav för vissa ledamöter och ersättare i i och (se avsnitt 8 Författningskommentar, 39 kap. 5 § och 42 kap. 7 §). I en övergångsbestämmelse bör slås fast att dessa regler inte påverkar uppdragen för dem som valts före ikraftträdandet. Om i något sådant fall det nya kravet inte är uppfyllt, innebär detta således inte att uppdraget upphör. 6 Valbarhet och anställning -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Något krav på att den som väljs till ett | | kyrkligt förtroendeuppdrag eller anställs i vissa befattningar | | inom skall vara döpt bör inte införas . Kyrkotillhörighetsberedningens förslag: Beredningen har föreslagit att den som väljs till ett kyrkligt förtroendeuppdrag skall vara döpt. Den som före ikraftträdandet valts till ett kyrkligt förtroendeuppdrag utan att vara döpt skall dock enligt förslaget även därefter kunna inneha ett sådant uppdrag. Remissinstanserna: En betydande majoritet av remissinstanserna tillstyrker beredningens förslag. Detta gäller särskilt de inomkyrkliga instanserna. Så tillstyrker exempelvis så gott som samtliga organ på stiftsplanet. Stiftsfullmäktige i betonar att dopet är grundval för ansvarstagandet i kyrkans demokratiska organ. Stiftsstyrelsen i framhåller att det också är en trovärdighetsfråga i en kyrka som enligt sin bekännelse har dopet som grund. Några remissinstanser har dock principiella invändningar mot förslaget. Bland dessa är , som bl.a. menar att de föreslagna valbarhetsreglerna leder till en tvångssituation och en gradering av de kyrkotillhöriga. Juridiska fakultetsstyrelsen i framför liknande synpunkter. Kammarkollegiet påpekar att förslaget saknar motsvarighet i den borgerliga kommunallag- stiftningen, enligt vilken alla kommunmedlemmar som har fyllt både har rösträtt och är valbara. i anser att dopet skall vara grund för såväl rösträtt som valbarhet. Flera kyrkliga remissinstanser tar upp frågan om dopkrav även för anställda i församlingsvårdande tjänst. kyrkomöte: Kyrkomötets förslag överensstämmer med beredningens förslag. Kyrkomötet betonar den teologiska och principiella betydelsen av valbarhetsfrågan och framhåller att det inte finns något teologiskt undantag från regeln att mandatet att företräda kyrkan ges genom dopet. Kyrkomötet har dessutom begärt sådana ändringar i kyrkolagen att det för behörighet att anställas på en tjänst som organist eller som kantor också skall krävas dop i eller någon annan kyrkas ordning. Vidare har kyrkomötet uttalat att samma krav bör gälla för sekreteraren i . Skälen för regeringens bedömning: De frågor om dopet som förutsättning för valbarhet till kyrkliga förtroendeuppdrag och anställning i vissa befattningar inom som aktualiserats är i huvudsak av principiell natur. Det stora flertalet förtroendevalda är redan döpta. Detsamma gäller säkert för de kategorier av anställda som omfattas av kyrkomötets begäran. Regeringen ser också detta som naturligt. Det finns enligt regeringens mening skäl både för och emot förslaget om att den som väljs till ett kyrkligt förtroendeuppdrag eller anställs i vissa befattningar inom kyrkan skall vara döpt. Teologiska skäl som bl.a. hänger samman med mandatet att företräda kyrkan och sambandet med den föreslagna huvudregeln om dopet som grund för kyrkotillhörigheten kan anföras för förslaget. Det har också en stark koppling till identitet. Mot förslaget talar bl.a. den i kommunala och andra sammanhang tillämpade principen om samband mellan rösträtt och valbarhet. Frågan om de framtida relationerna mellan staten och bereds inom . Inriktningen är att ett förslag på grundval av Kyrkoberedningens slutbetänkande (SOU 1994:42) skall föreläggas kyrkomöte. Om ett sådant förslag genomförs innebär det att frågor om valbarhet till kyrkliga förtroendeuppdrag och behörighet att anställas i blir inomkyrkliga angelägenheter. Regeringen är, mot bakgrund av både frågans art och de förändringar i ansvarsfördelningen mellan riksdag och kyrkomöte som kan förväntas, inte beredd att nu lägga fram förslag i enlighet med kyrkomötets begäran. Skälen för regeringens bedömning: En viktig utgångspunkt för kyrkomötets förslag om nya medlemskapsregler, som bygger på en aktiv handling av dem som vill tillhöra kyrkan, är att kyrkan själv också blir aktiv i en uppsökande verksamhet där dopet eller kyrkotillhörighet i övrigt erbjuds, främst nyfödda barn till dem som redan tillhör . För detta ändamål utarbetas inom kyrkan ett offensivt pastoralt program. Det pastorala programmet bör kunna genomföras inom ramen för den verksamhet som kyrkan redan nu bedriver. För kyrkans del kan en ny reglering av kyrkotillhörighet komma att föra med sig att nya rutiner för aviseringar mellan olika kyrkliga organ måste komma till stånd. De engångskostnader som därvid kan komma att uppstå får antas vara förutsedda av kyrkan och bör kunna finansieras inom ramen för tillgängliga resurser. För statens del torde reformen inte kräva några ändrade aviseringsrutiner eller merkostnader i övrigt. 8.1 Förslaget till lag om ändring i kyrkolagen I enlighet med kyrkomötets förslag föreslår regeringen att de nya reglerna om kyrkotillhörighet tas in i 3 kap. kyrkolagen. innehåller det kapitlet endast en paragraf som hänvisar till religionsfrihetslagen. Kapitlet, som har rubriken utgör också lagens tredje avdelning, som har rubriken i . Kyrkomötet har föreslagit att avdelningsrubriken ändras till Kyrkotillhörighet i och att kapitelrubriken ändras till Om kyrkotillhörighet . Regeringen anser för sin del att kyrkomötets förslag i dessa delar bör godtas med några smärre rent språkliga justeringar. Flertalet av de bestämmelser i 3 kap. som regeringen nu föreslår har närmare behandlats och kommenterats i det föregående. Det gäller följande paragrafer: 1 § om vem som får tillhöra (se avsnitt 5.1), 2 § om upptagande i kyrkan genom dop (se avsnitt 5.2), 3 § om barns upptagande i kyrkan (se avsnitt 5.3), 4 § om vuxnas upptagande i kyrkan (se avsnitt 5.4), 5 § om utträde ur kyrkan (se avsnitt 5.5), 6 § om beslut om kyrkotillhörighet (se avsnitt 5.6), 7 och 8 §§ om tidpunkten för inträde och utträde (se avsnitt 5.7), 9 § om register (se avsnitt 5.8), 10 § om meddelande om dop (se avsnitt 5.9), 11 § om meddelande om kyrkotillhörighet m.m. (se avsnitt 5.8), 13 § om Centralstyrelsens uppgiftsskyldighet (se avsnitt 5.8), ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna (se avsnitt 5.10). Kyrkomötet har även föreslagit vissa andra ändringar i kyrkolagen med anledning av att begreppet medlemskap byts ut mot tillhörighet. Vi anser att dessa ändringar bör genomföras. Härigenom tillgodoses också i allt väsentligt Lagrådets synpunkter i denna del. Det kyrkokommunala medlemsbegreppet bör dock inte ändras. Detta gäller såväl territoriella som icke-territoriella församlingar. Beträffande lagförslaget i övrigt kan följande kommentarer lämnas. 3 kap. 12 § Paragrafen innehåller bestämmelser om att den som har tagits upp i eller trätt ut ur skall få ett skriftligt bevis om det. Någon motsvarande regel finns inte i religionsfrihetslagen. Däremot finns en regel i 1 § förordningen (1991:751) om underrättelse om medlemskap i , om att den som har anmält utträde ur skall få bevis om sin anmälan. Enligt 21 § förvaltningslagen (1986:223) skall en sökande, klagande eller annan part underrättas om innehållet i det beslut varigenom myndigheten avgör ärendet, om detta avser myndighetsutövning mot någon enskild. Parten behöver dock inte underrättas, om det är uppenbart obehövligt. Exempel på fall där det torde vara uppenbart obehövligt att underrätta parten om myndighetens avgörande är rutinbeslut i icke kontroversiella ärenden, såsom beslut om folkbokföring i enlighet med de uppgifter som parten har lämnat (jfr m.fl., Nya förvaltningslagen, tredje upplagan, 1991 s. 257). Att bli upptagen i eller träda ut ur har stor betydelse för den enskilde. Den som berörs bör därför alltid få ett bevis om detta. En regel med denna innebörd bör därför ges, som kyrkomötet också har föreslagit. Regeln bör gälla i stället för reglerna om underrättelseskyldighet i 21 § förvaltningslagen (jfr 3 § förvaltningslagen). 3 kap. 14 § Paragrafen motsvarar 19 § religionsfrihetslagen. I sak överensstämmer den också med kyrkomötets förslag. 3 kap. 15 § I sak motsvarar första stycket 15 § första stycket religionsfrihetslagen. Det överenstämmer också med kyrkomötets förslag. Andra och tredje styckena innebär att beslut i andra instans och centralstyrelses beslut i första instans skall överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, dvs. För överklagande till kammarrätten skall krävas prövningstillstånd. Den föreslagna överklagningsordningen ansluter till den reform om instansordningen i allmän förvaltningsdomstol som har godkänt riktlinjerna för (prop. 1992/93:100 bil. 3, s. 24 f. och s. 93, bet. 1992/93:JuU24, rskr. 1992/93:289). 39 kap. 5 § I paragrafen föreslås ett nytt tredje stycke. Det innebär att kyrkotillhörighet införs som valbarhetskrav för valda ledamöter och ersättare i i . Förslaget överensstämmer i den delen med kyrkomötets förslag. Förslaget från kyrkomötet om att dessutom införa ett dopkrav för valbarhet bör inte genomföras nu (jfr avsnitt 6). 42 kap. 7 § Paragrafen är ny och innebär att kyrkotillhörighet införs som ett valbarhetskrav för de ledamöter och ersättare i som utses av kyrkomötet. Förslaget överensstämmer i den delen med kyrkomötets förslag. Förslaget från kyrkomötet om att dessutom införa ett dopkrav för valbarhet bör inte genomföras nu (jfr avsnitt 6). 8.2 Förslaget till lag om ändring i religionsfrihetslagen De nuvarande reglerna om medlemskap i finns, som förut har sagts, i 6-19 §§ religionsfrihetslagen. Dessa regler måste upphävas som de nya reglerna tas in i kyrkolagen. Kyrkomötet har också för sin del antagit en sådan lagändring. Kyrkomötet har vidare föreslagit en övergångsbestämmelse, enligt vilken ärenden om medlemskap i som vid utgången av har kommit in till kyrkoherden men ännu inte avgjorts skall handläggas enligt äldre föreskrifter. Kyrkomötet har inte angivit några skäl för den föreslagna övergångsbestämmelsen eller avsikten med den. Kyrkomötets förslag innebär att en oförändrad handläggningsordning skall gälla för sådana medlemskapsärenden som har kommit in till kyrkoherden (pastor) före ikraftträdandet. Det finns anledning att anta att det kommer att finnas ytterst få, om ens några, oavgjorda ärenden hos pastor vid övergångstillfället. Med hänsyn härtill och då pastor enligt huvudregeln är kyrkoherden i församlingen saknas det enligt regeringens mening skäl att föreskriva om en oförändrad handläggningsordning för dessa fall. Regeringen avstår därför från att lägga fram förslag till en sådan över- gångsbestämmelse. Förslag 1: Bestämmelser i första avdelningen, 1 kap. Kyrkolagen 1 § I denna lag finns föreskrifter om - som trossamfund (2 kap.), - kyrkotillhörighet i (3 kap.), ---------- Förslag 2: Bestämmelser i tredje avdelningen, 3 kap. Kyrkolagen 3 kap. Om kyrkotillhörighet 1 § Svensk medborgare eller här i landet bosatt utlänning får tillhöra . får dock medge att även annan person får tillhöra . 2 § Den som döps i ordning blir upptagen i . Barns upptagande i kyrkan 3 § Ett barn skall i annat fall än som avses i 2 § tas upp i efter meddelande från barnets vårdnadshavare. Om barnet har fyllt , krävs dessutom att barnet självt har samtyckt till det. När ett barn har upptagits i enligt första stycket, skall pastor genast utfärda skriftlig bekräftelse om det. Vuxnas upptagande i kyrkan 4 § Den som har fyllt och som i annat fall än som avses i 2 § vill inträda i skall efter skriftlig anmälan tas upp i , om han 1. är döpt i eller annan evangelisk-luthersk kyrkas ordning, eller 2. är döpt i någon annan kyrkas ordning och begär undervisning i tro, bekännelse och lära, eller 3. med anmälan begär undervisning i tro, bekännelse och lära som förberedelse för dop. 5 § Den som tillhör får utträda ur kyrkan genom anmälan. Anmälan skall göras personligen hos pastor eller genom egenhändigt undertecknad handling som bevittnas av två personer. För barn skall anmälan göras av barnets vårdnadshavare. Om barnet har fyllt , skall barnet självt ha samtyckt till utträdet. 6 § Ärenden om kyrkotillhörighet enligt detta kapitel prövas av pastor i den församling där den som ärendet rör är folkbokförd. I fråga om den som inte är folkbokförd i prövas ärendet i stället av 7 § Med pastor avses i detta kapitel kyrkoherde i en församling i eller någon annan präst som förordnats att fullgöra pastors uppgifter. 8 § Kyrkotillhörigheten för den som blir upptagen i gäller från och med 1. dopdagen, i fall som avses i 2 §, och 2. den dag som meddelande eller anmälan kom in, i fall som avses i 3 respektive 4 §. 9 § Kyrkotillhörigheten upphör från och med den dag som anmälan enligt 5 § kom in. 10 § skall föra register över dem som tillhör . 11 § Den som förrättar ett dop i ordning skall genast underrätta pastor i den församling där den döpte är folkbokförd om dopet. I fråga om en svensk medborgare som inte är folkbokförd i skall underrättelsen i stället sändas till . 12 § Pastor skall genast underrätta om sina beslut enligt detta kapitel. 13 § skall lämna de uppgifter till skatteförvaltningen som behövs för debitering av församlingsskatt och framställning av röstlängd.