prop · GI03157 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1994/95:157 Ändring av bidragsbestämmelserna för fristående skolor godkända för vanlig skolplikt m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen läggs förslag om ändring i bidragsbestämmelserna för fristående skolor godkända för vanlig skolplikt. I avvaktan på resultatet av den översyn av reglerna för bidragsgivning som regeringen beslutat föreslås att kommunerna vid tilldelningen av bidrag får göra ett avdrag som uppgår till högst av den framräknade genomsnittskostnaden. Bidraget skall beräknas på den genomsnittliga kostnaden på den årskurs som eleven tillhör. Skollagens bestämmelser om ersättning för mottagande av elever från andra kommuner i andra hand ändras på motsvarande sätt. För att en nystartad fristående skola skall ha rätt till bidrag skall skolan ha ansökt om att bli godkänd före kalenderåret innan bidragsåret börjar. När det gäller fristående särskolor som motsvarar gymnasiesärskolan och som enligt beslut före utgången av stod under statlig tillsyn kan regeringen besluta om rätt till bidrag fr.o.m. utan ansökan om det. 1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 3 2 Lagtext.................................. 3 2.1 Förslag till lag om ändring i skol- lagen (1985:1100).................... 3 3 Bakgrund................................. 6 4 Ändring av bidrag till fristående skolor. 5 Ansökningsdatum.......................... 7 6 Övergångsbestämmelse avseende godkännande av fristående särskolor.................. 8 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......................... 9 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till - lag om ändring i skollagen (1985:1100) Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)[1] dels att 4 kap. 8 a § och 9 kap. 6, 6 a och 9 §§ skall ha följande lydelse, dels att i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:739) om ändring i skollagen (1985:1100) skall införas en ny punkt, 4, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 8 a §[2] Efter önskemål av Efter önskemål av vårdnadshavare har en vårdnadshavare har en kommun rätt att i andra kommun rätt att i andra fall än som avses i 5 § fall än som avses i 5 § tredje stycket och 8 § i tredje stycket och 8 § i sin grundskola ta emot sin grundskola ta emot en elev från en annan en elev från en annan kommun. I sådana fall kommun. I sådana fall har har kommunen rätt till kommunen rätt till ersättning för elevens ersättning för elevens utbildning från elevens utbildning från elevens hemkommun. Om inte de hemkommun. Om inte de berörda kommunerna berörda kommunerna kommer kommer överens om annat, överens om annat, skall skall ersättningen ersättningen motsvara den motsvara den genom- genomsnittliga kostnaden snittliga kostnaden per elev i hemkommunens naden per elev i hem- grundskola det pågående kommunens grundskola det kalenderåret på den årskurs pågående kalenderåret som eleven tillhör. Hem- på det stadium som ele- kommunen får dock göra ett ven tillhör. Hemkommunen avdrag som uppgår till får dock göra ett avdrag högst från den som uppgår till högst 15 framräknade genomsnitt- procent från den fram- skostnaden. 9 kap. 6 §[3] En fristående skola, En fristående skola, som som är godkänd för är godkänd för elever som elever som har vanlig har vanlig skolplikt, skolplikt, skall skall tilldelas bidrag tilldelas bidrag för för verksamheten av verksamheten av elevernas hemkommuner. För varje elev skall För varje elev skall lämnas ett belopp som lämnas ett belopp som motsvarar den motsvarar den genom- genomsnittliga kostnaden snittliga kostnaden per elev i hemkommunens per elev i hemkommunens grundskola det pågående grundskola det pågående kalenderåret på den årskurs kalenderåret på det som eleven tillhör. Vid stadium som eleven tilldelningen får kommu- tillhör. Vid tilldel- nen göra ett avdrag som ningen får kommunen uppgår till högst 25 göra ett avdrag som procent av den framräkna- uppgår till högst 15 de genomsnittskostnaden. procent av den Regeringen eller den framräknade ge- myndighet regeringen be- nomsnittskostnaden. stämmer får medge ett Regeringen eller den större avdrag, om det myndighet regeringen finns särskilda skäl. bestämmer får medge ett Tilldelningen beräknas större avdrag, om det för ett bidragsår i sänder. finns särskilda skäl. Varje bidragsår börjar den Tilldelningen beräknas . Tilldelningen för ett bidragsår i grundas på antalet elever sänder. Varje bidragsår från kommunen i den börjar . fristående skolan den 15 Tilldelningen grundas på september under antalet elever från kom- bidragsåret. Bidraget munen i den fristående skall utbetalas med en skolan tolftedel . Utbetalningarna i Bidraget skall avpassas utbetalas med en efter ett beräknat antal tolftedel . elever och reglering görs Utbetalningarna i vid utbetalning avpassas oktober. För en skola som efter ett beräknat antal är nystartad, får bidrag, elever och reglering som avser tiden ju- görs vid utbetalning i li-september månad, oktober. För en skola betalas ut samlat i som är nystartad, får september. För att en ny- bidrag, som avser tiden startad skola skall ha månad, rätt till bidrag gäller betalas ut samlat i dock att skolan skall ha september. För att en ansökt om att bli godkänd nystartad skola skall för vanlig skolplikt före ha rätt till bidrag kalenderåret gäller dock att skolan innan bidragsåret börjar. skall ha ansökt om att bli godkänd för vanlig skolplikt före året innan bidragsåret börjar. Om en elev slutar i den fristående skolan efter bidragsåret är hemkommunen inte skyldig att tilldela skolan bidrag än till och med kalendermånaden efter den då eleven slutade. Utbetalning av bidrag enligt andra stycket får grundas på den kostnad som hemkommunen fastställt i sin budget för respektive kalenderår. Om det slutliga utfallet skulle bli högre än det i budgeten fastställda har den fristående skolan rätt att få ut motsvarande mellanskillnad. Sådan slutreglering skall ske senast efter det att kommunens årsredovisning för det aktuella kalenderåret har lämnats över till fullmäktige. Vad som sägs i första-fjärde styckena gäller inte de fristående skolor för vilka regeringen har beslutat om statsbidrag genom särskilda föreskrifter eller andra särskilda beslut och inte heller skolor, för vilka huvudmannen skriftligen avstått från medelstilldelning eller sådana skolor som enligt 7 § förklarat sakna rätt till bidrag. 6 a §[4] En fristående skola, En fristående skola, som som är godkänd för är godkänd för elever som elever som har särskild har särskild skolplikt skolplikt och som och som motsvarar sär- motsvarar särskolan, skolan, skall tilldelas skall tilldelas bidrag bidrag för verksamheten för verksamheten av av elevernas hem- elevernas hemkommuner. För att en För att en nystartad nystartad skola skall ha skola skall ha rätt till rätt till bidrag gäller bidrag gäller dock att dock att skolan skall ha skolan skall ha ansökt ansökt om att bli godkänd om att bli godkänd för för särskild skolplikt före särskild skolplikt före kalenderåret året innan innan bidragsåret börjar. Varje bidragsår börjar den Varje bidragsår börjar . Tilldelningen skall, om elevernas hemkommuner och den fristående skolan inte kommer överens om annat, ske i enlighet med bestämmelserna i 6 § andra och tredje styckena. Om den fristående skolan inte kommer överens om annat med elevernas hemkommuner skall dessa erlägga det belopp som regeringen beslutat. 9 §[5] Om inte kommunen och skolan har kommit överens om annat skall bidraget enligt 8 eller 8 a § beräknas för ett bidragsår i sänder. Varje bidragsår börjar . Tilldelningen grundas på antalet elever på den bidragsberättigade utbildningen under bidragsåret. Bidraget skall utbetalas med en tolftedel . Utbetalningarna avpassas efter ett beräknat antal elever och reglering görs vid utbetalning . För en skola som är nystartad, får bidrag, som avser tiden månad, betalas ut samlat . Om en elev slutar efter bidragsåret är hemkommunen inte skyldig att tilldela skolan bidrag än till och med kalen- dermånaden efter den då eleven slutade. För att en skola skall För att en skola skall ha rätt till bidrag ha rätt till bidrag gäller gäller dock att skolan dock att skolan har har ansökt om att bli ansökt om att bli förklarad som förklarad som bidragsberättigad senast bidragsberättigad före den året kalenderåret innan. Ansökan skall innan. Ansökan skall läm- lämnas in till nas in till i det län i det län där skolan är där skolan är belägen om belägen om ansökan avser ansökan avser en skola en skola vars utbil- vars utbildningar dningar motsvarar gymn- motsvarar sieskolans och till Sta- gymnsieskolans och till tens skolverk om ansökan om avser en skola vars ansökan avser en skola utbildningar motsvarar vars utbildningar gymnasiesärskolans. [6]Regeringen får, utan hinder av de föreskrifter om förfarandet som annars gäller, förklara fristående särskolor som motsvarar gymnasiesärskolan och som vid ikraftträdandet är ställda under statlig tillsyn, berättigade till bidrag enligt 9 kap. 8 a § om de enligt regeringens bedömande uppfyller kraven där. Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna om ansökningstid i 9 kap. 6 § andra stycket, 6 a § första stycket och 9 § tredje stycket i sin nya lydelse tillämpas första gången i fråga om bidrag som skall utgå under /98. Enligt 9 kap. 6 § skollagen (1985:1100) skall en fristående skola, som är godkänd för elever som har vanlig skolplikt, tilldelas bidrag för verksamheten av elevernas hemkommuner. För varje elev skall lämnas ett belopp som motsvarar den genomsnittliga kostnaden per elev i hemkommunens grundskola det pågående kalenderåret på det stadium som eleven tillhör. Vid tilldelningen får kommunen göra ett avdrag som uppgår till högst av den framräknade genomsnittskostnaden. Regeringen föreslår nu följande ändringar av bestämmelserna. 4 Ändring av bidrag till fristående skolor Regeringens förslag: Vid tilldelningen av bidrag till fristående skolor som är godkända för vanlig skolplikt får kommunen göra ett avdrag som uppgår till högst av den framräknade genom- snittskostnaden. Bidraget skall beräknas på den genomsnittliga kostnaden på den årskurs som eleven tillhör. Skollagens bestämmelser om ersättning för mot- tagande av elever från andra kommuner i andra hand ändras på motsvarande sätt. Skälen för regeringens förslag: En särskild utredare tillsattes av den förra socialdemokratiska regeringen med uppgift att utreda vissa frågor om avgifter m.m. vid fristående skolor för skolpliktiga elever. I betänkandet Fristående skolor. Bidrag och elevavgifter (SOU 1992:38) gjordes den bedömningen att en generell lägsta bidragsnivå inte borde överstiga av kommunens genomsnittskostnad, om konkurrensen mellan fristående skolor och kommunala skolor skulle ske på lika villkor. Betänkandet behandlades i regeringens proposition Valfrihet i skolan (prop. 1992/93:230). Regeringen har i ett annat ärende denna dag beslutat att tillsätta en parlamentarisk kommitté, som skall utreda frågor om fristående skolor på grundskolenivå. Enligt direktiven skall kommittén bl.a. lämna förslag till nya regler för bidragsgivning. Målsättningen är att resurser skall fördelas med hänsyn tagen till skolornas och elevernas skilda behov. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Avsikten är att nya regler för bidragsgivning skall införas fr.o.m. . I avvaktan på att de nya reglerna införs, föreslår regeringen att en ändring görs i bestämmelserna för nuvarande resurssystem. Ändringen innebär att kommunen vid tilldelningen av bidrag får göra ett avdrag som uppgår till högst av den framräknade genomsnittskostnaden. I samband med att den nya läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) införs med början /96, upphör den nationella regleringen av stadieindelningen i . Vi föreslår därför att den genomsnittliga kostnaden i stället beräknas på årskurs. I 4 kap. 8 a § skollagen finns bestämmelser om mottagande av elev från annan kommun för vars utbildning kommunen inte är skyldig att sörja. Enligt skollagen har en kommun rätt att i sådana fall få ersättning för elevens utbildning från elevens hemkommun. Om inte de berörda kommunerna kommer överens om annat, skall samma ersättning utgå som för elever i fristående skolor. Som en konsekvens av ändringarna av bidrag till fristående skolor bör ersättningen som avser mottagande av elever i andra hand också ändras. Vid beräkning av den genomsnittliga kostnaden per elev får således hemkommunen göra ett avdrag som uppgår till högst . Kostnaden skall beräknas på årskurs. Regeringens förslag: För att en nystartad fri- stående skola skall ha rätt till bidrag, skall skolan ha ansökt om att bli godkänd före kalenderåret innan bidragsåret börjar. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser skall en ny fristående skola ha ansökt om att bli godkänd före året innan bidragsåret börjar för att ha rätt till bidrag. I syfte att ge kommunerna ytterligare planeringstid anser regeringen att ansökningstiden bör tidigareläggas. Vi föreslår därför att tidpunkten ändras till kalenderåret innan bidragsåret börjar. Den nya tidpunkten skall tillämpas första gången på ansökningar som avser /98. För att en nystartad skola skall vara bidragsberättigad fr.o.m. skall skolan således ha ansökt om att bli godkänd före . Som framgått är det regeringens målsättning att nya regler för bidragsgivning skall införas fr.o.m. . Regeringen vill dock redan nu föreslå beslut om tidigareläggning av ansökningsdatum. Även fristående särskolor samt sådana fristående gymnasieskolor och gymnasiesärskolor, som enligt 9 kap. 8 och 8a §§ skollagen kan förklaras berättigade till bidrag, bör omfattas av denna förändring. 6 Övergångsbestämmelse avseende godkännande av fristående särskolor Regeringens förslag: I övergångsbestämmelserna till lagen (1994:739) om ändring i skollagen (1985:1100) förs in en ny punkt 4 med följande innebörd: Fristående särskolor, som motsvarar gym- nasiesärskolan och som enligt beslut före utgången av stod under statlig tillsyn kan, av regeringen förklaras ha rätt till bidrag från elevernas hemkommuner fr.o.m. den l utan att ha ansökt om det. Skälen för regeringens förslag: har beslutat (prop. 1993/94:242, bet.1993/94:UbU20, rskr. 1993/94:421) att elevernas hemkommuner fr.o.m. den l skall vara skyldiga att utge ersättning för elever i bl.a. fristående särskolor som motsvarar gymnasiesärskolan. För att bli berättigad till sådant bidrag skall ansökan ha inlämnats före den l augusti året innan bidragsåret. Ett bidragsår börjar den l juli. En fristående gymnasiesärskola, som vill bli berättigad till bidrag fr.o.m. den l , skulle alltså ha lämnat in ansökan före den l . Det är rimligt att fristående gymnasiesärskolor, som vid utgången av stod under statlig tillsyn, av regeringen kan förklaras ha rätt till bidrag fr.o.m. den l utan att skolan har ansökt om detta inom föreskriven tid. Detta bör framgå av övergångsbestämmelserna till lagen. En liknande bestämmelse fanns för de fristående skolor som var berättigade till statligt stöd när bestämmelserna om hemkommuns skyldighet att utge ersättning till fristående gymnasieskolor trädde i kraft. **Fotnot** [1] Lagen omtryckt 1991:1111. [2] Senaste lydelse 1993:800. [3] Senaste lydelse 1993:800. [4] Senaste lydelse 1994:739. [5] Senaste lydelse 1994:739. [6] Till 1994:739. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1994/95:157 Ändring av bidragsbestämmelserna för fristående skolor godkända för vanlig skolplikt m.m.