prop · GI03217 · 1995-01-01 00:00:00 — En statlig utredning, (Fi 1993:02), har belyst olika aspekter av bankkrisen i ett antal rapporter. Kommitténs arbete har avslutats utan betänkande. För att säkerställa att samhället kan dra de riktiga slutsatserna av krisen och vidta de åtgärder som är nödvändiga för att förebygga att något liknande händer igen kommer regeringen att tillkalla en kommitté med uppgift att se över regler för rörelse och tillsyn inom bankområdet m.m. Mot bakgrund inte minst av erfarenheterna från bankkrisen skall kommittén lägga fram de förslag till lagändringar och andra åtgärder som kan behövas. En aspekt som skall analyseras är om äventyrliga lånetransaktioner av det slag som bankerna inlåtit sig på till viss del borde straffbeläggas för framtiden. En sådan lagstiftning om vårdslös kreditgivning finns i . Kommittén skall se över behovet av en sådan lagstiftning för svenskt vidkommande. Efter initiativ från regeringen arbetar en särskild grupp inom åklagarväsendet med att utreda brott mot det finansiella systemet. Gruppen benämns Riksåklagarens Specialoperation, RÅSOP. Genom gruppens arbete har man vunnit erfarenheter som bör kunna bidra till utvecklingen av bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten. En rapport med utvärdering av arbetet inom RÅSOP kommer att redovisas till . Regeringens ekobrottsberedning kommer att svara för att de erfarenheter som redovisas i rapporten tas till vara i det fortsatta utvecklingsarbetet. 9 Effektivare lagstiftning om penningtvätt - Reglerna mot penningtvätt vässas. Regeringens strategi innebär att åtgärderna mot penningtvätt skall bli effektivare för att öka möjligheterna att upptäcka misstänkta transaktioner. Penningtvätt innebär att pengar som någon fått på olagligt sätt tvättas genom olika transaktioner så att det blir svårt eller omöjligt att spåra dem tillbaka till det ursprungliga brottet. Det kan exempelvis handla om att flytta pengar mellan olika företag eller bankkonton, ofta i utlandet. Sedan pengarna tvättats kan de på nytt användas i affärsverksamhet, med eller utan inslag av ekonomisk brottslighet. I lagen (1993:768) om penningtvätt föreskrivs bl.a. att banker m.fl. är skyldiga att kontrollera vissa penningtransaktioner. Vid misstanke om penningtvätt skall banken anmäla saken till (Finanspolisen). Effektiva åtgärder mot penningtvätt har stor betydelse i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Genom att hindra penningtvätt försvårar man nämligen för ekobrottslingar att dra nytta av sina brottsligt förvärvade pengar. Därmed blir det mindre attraktivt att ägna sig åt ekonomisk brottslighet. Utan effektiva metoder att komma åt de stora vinsterna från brottslig verksamhet finns det en risk att en allt större del också av det seriösa näringslivet får länkar till eller rentav kommer att kontrolleras av kriminella. En ytterligare aspekt är att lagen om penningtvätt ger berörda seriösa näringsidkare en möjlighet att aktivt bidra till kampen mot den ekonomiska brottsligheten genom att hålla ögonen öppna mot misstänkta transaktioner. Regeringen kommer att tillsätta en utredning inom kommittéväsendet för att se över lagstiftningen om penningtvätt för att göra den till ett ännu effektivare instrument. Bl.a. skall det övervägas om lagen skall omfatta flera aktörer än med hänsyn till att penningtvätt kan förekomma också utanför den krets av banker m.fl. som omfattas av lagen om penningtvätt. Vidare skall utredas om det behövs regler exempelvis om att hålla inne pengar vid misstanke om penningtvätt i avvaktan på polisens utredning. kan det bli nödvändigt att överväga ytterligare vägar för att förverka de mycket stora vinsterna från den ekonomiska brottsligheten. Regeringens ekobrottsberedning kommer att studera denna fråga mot bakgrund bl.a. av erfarenheter från andra länder. 10 Effektivare rutiner i samband med konkurs Några huvudpunkter: - Effektivare samarbete mellan myndigheter och konkursförvaltare. - Förbättrad lagstiftning om uppgiftsskyldighet i konkurs. - Central registrering av alla konkurser. - Effektivare tillsyn vid konkurs. Regeringens strategi innebär att rutinerna i samband med konkurs skall effektiviseras väsentligt bl.a. genom ett närmare samarbete mellan kon- kursförvaltare och berörda myndigheter, främst åklagare, polis och till- synsmyndighet (kronofogdemyndighet). Förslag om åtgärder för att effektivisera brottsutredning i samband med konkurs har lagts fram i en rapport från Riksåklagaren och , den s.k. . (Rubicon står för Rutiner, brottsutredningar i konkurs.) Förslagen innebär bl.a. att konkursförvaltaren skall anmäla brottsmisstankar till åklagaren tidigare än , att åklagaren skall kunna använda konkursförvaltaren som biträde samt att fortlöpande dialog under utredningen skall hållas mellan åklagare, tillsynsmyndighet och konkursförvaltare. Det föreslås också lagöversyner exempelvis i fråga om borgenärsbrott och styrelselösa aktiebolag. De flesta av förslagen i kan genomföras inom ramen för gällande lagstiftning. Det behövs bara att myndigheter och konkursförvaltare anpassar sitt samarbete i enlighet med vad Riksåklagaren och har föreslagit. Regeringen kommer att ge de berörda myndigheterna i uppdrag att aktivt verka för att brottsutredningar i samband med konkurs effektiviseras så som föreslagits i . Utvecklingsarbetet skall bedrivas under samverkan med företrädare för konkursförvaltare och revisorer. I uppdraget ligger bl.a. att utarbeta gemensamma arbetsrutiner och att ta fram en plan för utbildning av dem som berörs. Arbetet skall utvärderas och redovisas till regeringen. Regeringens ekobrottsberedning kommer att nära följa utvecklingsarbetet. innehåller också vissa förslag till översyn av lagstift- ningsfrågor. Dessa frågor behandlas i olika utredningar eller i andra sammanhang. Sålunda övervägs frågor om styrelselösa bolag m.m. av . Andra frågor hanteras inom och . Vissa frågor om sekretess i samband med konkurs behandlas i departementspromemorian Sekretess i samband med ungdomsbrott och ekobrott, som efter remissbehandling bereds vidare inom . I regeringens proposition (1994/95:189) Konkursgäldenären behandlas bl.a. frågor om innehållet i konkursbouppteckningar och om räckvidden av konkursgäldenärers bouppteckningsed. De föreslagna reglerna kommer att öka möjligheterna att reda ut konkursbon och att spåra upp tillgångar som illojala konkursgäldenärer vill dölja. Vidare föreslås att det vid skall föras ett register över fysiska personers och dödsbons konkurser. Tillsammans med de konkursuppgifter som redan finns i och andra register hos tillgodoses därmed behovet av en central registrering av alla konkurser. Åtskilliga förslag om att förbättra tillsynen vid konkurs har lagts fram av i rapporten (1994:13) Tillsyn vid konkurs. Dessa och andra frågor om konkurshanteringen bereds inom . 11 Snabbare utredning och process Några huvudpunkter: - Utveckling av rutinerna vid domstolar och andra myndigheter. - Behovet av en modernisering av processreglerna övervägs. - Arbetsmetoderna utvecklas. - Teknikstödet utvecklas. - Grupptalan övervägs. Regeringens strategi innebär att brottmålshanteringen skall snabbas upp genom effektivare brottsutredning och en modernisering av rättsprocessen. Brottmålsutredning och brottmålsprocess i mål om ekonomisk brottslighet tar mycket . Det beror bl.a. på att materialet i målet kan vara mycket omfattande. Följden blir att vittnen hinner glömma vad de sett, att misstänkta får vänta orimligt på sin dom och att den allmänpreventiva effekten av lagföringen tunnas ut. Regeringen anser för sin del att det finns ett stort behov av att göra hand- läggningen av stora ekobrottmål snabbare, givetvis utan att rättssäkerheten eftersätts. I sammanhanget kan också uppmärksammas frågor som har att göra med kompetensförsörjning och specialisering inom domstolarna samt domstolarnas sammansättning i komplicerade mål om ekonomisk brottslighet. Som redan tidigare framhållits måste utvecklingsarbetet givetvis ske med beaktande av domstolarnas särskilda ställning i konstitutionellt hänseende. I många fall bör det vara möjligt att åstadkomma en snabbare handläggning inom ramen för gällande lagstiftning genom att ta till vara den erfarenhet som finns på området bland domare, åklagare och andra. Regeringen kommer att ge berörda myndigheter i uppdrag att genomföra ett projekt med den inriktningen. Från en del håll har sagts att nuvarande processregler kan behöva ändras för att åstadkomma en effektivare handläggning av stora brottmål, och då inte minst mål om ekonomisk brottslighet. Regeringen kommer att överväga behovet av en sådan lagstiftningsreform mot bakgrund bl.a. av vad som kommer fram vid det nämnda projektet om en snabbare handläggning inom ramen för gällande regelverk. Myndigheterna måste också i övrigt satsa på att utveckla sina arbetsmetoder när det gäller bekämpning av ekonomisk brottslighet. Det handlar inte bara om metoder för brottsutredning. Prioriteringen av det problemorienterade och brottsförebyggande arbetet ställer också nya krav på metodutveckling. Det gäller att finna nya vägar och att utnyttja myndigheternas samlade resurser i fråga om kompetens, teknik och erfarenheter. Lyckade försök med nya arbetsmetoder måste snabbt få genomslag över hela fältet. Det är viktigt att myndigheterna utvecklar sitt teknikstöd så att handlägg- ningen kan rationaliseras och så att den moderna informationsteknologin kan bidra på ett verksamt sätt till att höja myndigheternas effektivitet. har i betänkandet Grupprättegång (SOU 1995:151) föreslagit regler om s.k. grupptalan bl.a. vid allmän domstol samt vid fastighetsdomstol enligt miljöskyddslagen och miljöskadelagen. Reglerna syftar till att förbättra det processuella läget för gruppanspråk. Förslaget kan få betydelse i samband med ekonomisk brottslighet t.ex. om ett stort antal personer blir utsatta för likartade brott som grundar ett skadeståndsanspråk för var och en. Om varje anspråk utgör ett litet belopp, är det inte troligt att de drabbade finner det mödan värt att hävda sin rätt. Genom grupptalan kan anspråken göras gällande i domstol gemensamt och förutsättningarna blir betydligt större för att en rättegång skall komma till stånd. Betänkandet kommer efter remissbehandling att övervägas inom . Några huvudpunkter: - Effektivare regler om skattebrott. - Ökad användning av näringsförbud. - Översyn av företagsbot. - Översyn av sanktioner mot miljöbrott. Regeringens strategi innebär att straffbestämmelser och andra sanktionsregler mot ekonomisk brottslighet skall bli effektivare. En översyn av straffrättsliga regler som har stor betydelse när det gäller ekonomisk brottslighet pågår inom (Fi 1993:08). Ett delbetänkande överlämnades till finansministern . Där lämnas förslag om ändringar i skattebrottslagen (1971:69) som innebär att reglerna i lagen blir lättare att tillämpa. Utredningen fortsätter arbetet med en översyn av reglerna om borgenärsbrott i 11 kap. . Till borgenärsbrotten hör också de i sammanhanget viktiga bokföringsbrotten. En näringsidkare kan under vissa förutsättningar dömas till näringsförbud enligt regler i lagen (1986:486) om näringsförbud. Lagen har setts över av , som redovisat sitt arbete i betänkandet (SOU 1995:1) Ett renodlat näringsförbud. I betänkandet föreslås bl.a. att näringsförbud alltid skall meddelas vid dom över kvalificerad ekonomisk brottslighet, när förutsättningarna enligt lagen föreligger. Den maximala förbudstiden sträcks ut till . Reformen kommer enligt utredningen att leda till att det löpande antalet näringsförbud ökar från 170 till 700. Av särskilt stor betydelse när det gäller ekonomisk brottslighet är sanktioner som riktas direkt mot företagen, alltså mot juridiska personer. En sådan sanktion är företagsbot, som regleras i (36 kap. 7-10 §§). Företagsbot kan under vissa förutsättningar dömas ut av domstol på talan av åklagare för brott som har begåtts i utövningen av näringsverksamhet. Högsta belopp som kan fastställas är . Regeringen kommer att besluta om att tillkalla en särskild utredare för att utvärdera reglerna om företagsbot. Utredaren skall ta reda på hur reglerna har fungerat i praktiken och om företagsbot har visat sig vara en tillräckligt verksam sanktion mot ekonomisk brottslighet. Utredaren skall lägga fram de förslag som kan visa sig behövas för att underlätta tillämpningen av reglerna och för att annars effektivisera sanktionssystemet mot ekonomisk brottslighet. Därvid skall utredaren också överväga om det finns skäl att införa regler om straffansvar för juridiska personer i likhet med vad som förekommer i vissa andra länder. Regeringen har gett (M 1993:04) tilläggsdirektiv med uppdrag att lägga fram ett nytt förslag till miljöbalk. I uppdraget ingår bl.a. att se över straff- och sanktionsbe- stämmelserna i och i miljöanknutna lagar utanför balken.Som anförts i avsnitt 8 har regeringen beslutat om att tillsätta en utredning för att överväga regeländringar m.m. som föranleds av erfarenheterna från bankkrisen. En fråga för utredningen blir att analysera behovet av att straffsanktionera vårdslös kreditgivning. Några huvudpunkter: - Aktivt arbete inom EU. - Åtgärder mot avgifts- och bidragsfusk inom EU. - Samarbete inom Europol. - Myndigheternas internationella arbete utvecklas. Regeringens strategi innebär att aktivt skall verka för att utveckla det internationella samarbetet mot ekonomisk brottslighet. Genom medlemskap i har det internationella samarbetet mot den ekonomiska brottsligheten fått en ny dimension. En sida härav är att EU har finansiella intressen som kan utsättas för brottsliga angrepp, exempelvis genom fusk med bidragssystem. Också fusk med mervärdesskatt kan drabba EU:s ekonomi, som delvis bygger på underlaget från mervärdesskatt. Det är givetvis ett stort och gemensamt intresse för medlemsländerna att effektivt skydda sig mot att de gemensamma medlen används på ett sätt som inte är avsett eller att inkomsterna för gemensamma ändamål minskas genom brottsliga förfaranden. Inom EU pågår ett arbete med att utveckla system för att skydda unionens finansintressen. Två huvudlinjer i arbetet är att utveckla systemen för administrativa sanktioner resp. en konvention för att garantera att fusket kan sanktioneras i straffrättslig ordning inom alla medlemsländer. deltar aktivt i detta utvecklingsarbete. Det är också mycket viktigt att det förebyggande arbetet utvecklas när det gäller fusk mot EU:s bidragssystem. Kontrollen inom bidragssystemen är i första hand en uppgift för medlemsstaterna. Såvitt framgått har denna kontroll inte alltid varit särskilt framgångsrik. För svenskt vidkommande är ambitionen att effektivt förebygga och ingripa mot brott mot EU:s finansiella system. Regeringens ekobrottsberedning kommer att nära följa myndigheternas arbete med detta och ta de initiativ som kan behövas för att kontrollen skall bli tillräckligt effektiv. Beredningen kommer att verka för en samordning av det nationella och det internationella utvecklingsarbetet genom samarbete med kommissionen, där en särskild kommissionär - - har till uppgift att svara för dessa frågor. En annan aspekt av EU-medlemskapet är att unionen kan erbjuda nya och effektiva former för internationellt samarbete mot gränsöverskridande brottslighet, och då även ekonomisk brottslighet. Det fördjupade tullsamarbetet är ett exempel på detta. Ett annat exempel är skapandet av Europol, en europeisk kriminalpolisbyrå för kriminalunderrättelseverksamhet. kommer att aktivt medverka i dessa utvecklingsprojekt inom EU. Konkurslagstiftningen är ett viktigt instrument när det gäller att komma till rätta med ekonomisk brottslighet. I det sammanhanget finns det särskilda problem med gränsöverskridande konkurser, problem som måste lösas genom internationella överenskommelser. Inom EU pågår ett arbete med att ta fram en konkurskonvention. deltar aktivt för att föra arbetet i hamn. deltar också i arbetet inom med att granska tillämpningen av de straffrättsliga konventioner som har tillkommit inom ramen för rådets arbete. Syftet är att underlätta rättshjälp mellan länderna. Rättshjälpen utvecklas också genom bilaterala förhandlingar. kan man förvänta att nya rättshjälpsavtal med , och kan träda i kraft. har avtal med åtskilliga länder i fråga om informa- tionsutbyte inom skatteområdet. Det är angeläget att det samarbete som äger rum inom ramen för skatteavtalen utvecklas och effektiviseras. Regeringen har i särskilda direktiv för skatteförvaltningens anslags- framställning för gett i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som är mest angelägna på avtalsområdet för att underlätta informationsutbyte, indrivning m.m. i fråga om skatt samt internationell verkställighet inom privaträttens område. Regeringens ekobrottsberedning kommer att göra en kartläggning av frågor rörande det internationella samarbetet som särskilt behöver uppmärksammas av regeringen eller myndigheterna . 14 Kontroll i samband med tillståndsgivning m.m. Några huvudpunkter: - Översyn av kontroll i samband med tillståndsgiv- ning, bidrag och upphandling. - Ökat inslag av vandelsprövning m.m. i vissa branscher övervägs. - Ökad kontroll beträffande oseriösa förvärv av hysresfastigheter. Regeringens strategi innebär att en ökad vikt skall läggas vid att myndigheterna gör en kontroll av sina motparter i samband med exempelvis upphandling och bidragsgivning. En ökad vikt skall också läggas vid tillsyn som myndigheter utövar över t.ex. en viss verksamhet eller en viss bransch. Med myndigheter avses här såväl statliga som kommunala myndigheter. Till stor del handlar det om kontroll som myndigheterna kan och bör göra. I vissa fall kan det dock behövas ändringar i regler eller instruktioner för att effektivisera kontrollen, exempelvis genom att ge myndigheter behörighet eller skyldighet att skaffa utdrag ur vissa register som kan ge upplysningar som är viktiga för kontrollen. Sådana befogenheter måste givetvis avvägas mot intresset av att inte göra intrång i personlig integritet eller skapa en onödig och kostsam administration. Utöver regeländringar kan det finnas ett behov av utbildning och information för att säkerställa att kontrollen genomförs och att det sker på ett smidigt och i övrigt lämpligt sätt. Regeringen kommer att låta se över dessa kontrollfrågor. En annan kontrollfråga gäller vandelsprövning för arbete inom vissa utsatta verksamheter. Det är känt att en del branscher är särskilt utsatta för ekonomisk brottslighet. Det kan ha samband med olika förhållanden, såsom överetablering, stor andel enmans- eller fåmansföretag och svårigheter att kontrollera regelefterlevnaden inom branschen. I vissa verksamheter har införts eller åtminstone övervägts åtgärder i sanerande syfte som går ut på att pröva laglydnaden hos blivande näringsidkare i samband med tillståndsprövning av skilda slag. Som exempel kan nämnas prövning av taxiförare, som införts genom beslut av regeringen. Rätt utformad och använd kan vandelsprövning i speciella fall vara ett lämpligt och effektivt sätt att komma till rätta med vissa former av ekonomisk kriminalitet som har utvecklats inom särskilda områden av näringslivet. Därigenom befrämjas också en sund konkurrens i berörda branscher. Från olika håll har också framförts syn- punkter på andra åtgärder för att sanera utsatta branscher. Regeringen kommer att låta utreda även denna fråga. Regeringen har beslutat om att tillkalla en särskild utredare för att se över hyreslagstiftningen (dir. 1995:55). I uppdraget ligger bl.a. att se över reglerna om förvärv och förvaltning av hyresfastigheter. Syftet är att hindra oseriösa förvärvare från att komma in på fastighetsmarknaden och att ingripa mot försumliga fastighetsägare som trots allt lyckats ta sig in på marknaden. Några huvudpunkter: - Ökad forskning om ekobrottslighet. - Forskningen skall vara problemorienterad. - Uppdrag till BRÅ att genast starta viss forsk- ning. - Särskild utredare ser över långsiktigt forsk- ningsbehov. Samhällets kunskapsnivå när det gäller den ekonomiska brottsligheten måste höjas. är kunskaperna otillräckliga när det gäller exempelvis den ekonomiska brottslighetens former och konsekvenser. Inte heller vet vi så mycket som vi skulle önska om effekten av olika slag av kontroller och andra åtgärder från samhällets sida. För framtiden behövs det ett betydligt bättre underlag för att samhället fortlöpande skall kunna följa utvecklingen av den ekonomiska brottsligheten och efter hand sätta in lämpliga och effektiva motåtgärder. Det är inte bara statsmakterna som behöver ett bättre underlag för sina åtgärder. För att näringslivet skall kunna spela en aktiv roll i fråga om att förebygga ekonomisk brottslighet krävs givetvis också tillgång till ett kvalificerat kunskapsunderlag. Också allmänheten har krav på att få en aktuell och säker information om utvecklingen i fråga om ekonomisk brottslighet. Regeringens strategi innebär att forskningen om den ekonomiska brottsligheten skall öka. En ordning måste skapas för att varaktigt tillgodose behovet av forskning inom detta område. Forskningen skall vara problemorienterad. Den skall alltså kunna bidra till det underlag som statsmakterna, myndigheterna och näringslivet behöver för att kunna vidta lämpliga och effektiva åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. I detta ligger också att forskningen skall kunna ha en roll vid utvärdering av insatser som redan gjorts eller som görs mot ekobrottsligheten. Regeringen har uppdragit åt () att genomföra viss faktainsamling, utvärdering av åtgärder m.m. som ett led i en informationssatsning mot ekonomisk brottslighet (se avsnitt 16). Därmed kan ett behov av breddat faktaunderlag om ekobrottslighet tillgodoses redan på kort sikt. Regeringen avser att tillkalla en särskild utredare för att se över behovet av forskning om ekonomisk brottslighet. Målet med översynen skall vara att också på få till stånd en forskning som kan bidra till att effektivisera kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Översynen skall belysa hur resurser som satsas på detta område bäst skall användas för en verksamhet av hög vetenskaplig kvalitet och samhällsrelevans. 16 Ökad information till allmänheten - Uppdrag till BRÅ att genomföra utbildning och information om ekonomisk brottslighet. Regeringens strategi innebär att allmänhetens medvetenhet och kunskap om den ekonomiska brottsligheten skall ökas. Om medborgarna har goda kunskaper om den ekonomiska brottslighetens former och skadeverkningar, bör det också finnas goda förutsättningar för att få förståelse för åtgärderna mot denna brottslighet och att kunna påräkna medverkan från allmänheten när det gäller att avslöja ekobrottslighet. har anvisat för information om ekonomisk brottslighet (bet. 1993/94:JuU19, rskr.1993/94:229). () har utarbetat ett förslag till uppläggningen av sådana informationsinsatser. Syftet med informationen är enligt förslaget att sprida kännedom om hur den ekonomiska brottsligheten ser ut, vilka skador den medför och vad som kan göras åt den. Inledningsvis är informationen enligt förslaget översiktlig och går ut på att väcka medvetande om att samhället nu satsar på att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. I denna fas hämtas också in information från allmänheten, myndigheter och näringsliv för att aktivera de berörda och för att bredda underlaget för informationsinsatserna och för hela satsningen mot ekobrottsligheten. På grundval av inhämtat och bearbetat material genomförs sedan fördjupade informationsinsatser. Regeringen har uppdragit åt BRÅ att planera och genomföra utbildnings- och informationsinsatser om ekonomisk brottslighet i enlighet med det förslag som BRÅ utarbetat. Inledande insatser bör om möjligt genomföras före utgången av /95. Huvuddelen av insatserna bör genomföras under budgetåren 1995/96 och 1997. Vid planering och genomförande skall BRÅ samråda med regeringens ekobrottsberedning. Erforderliga medel kommer successivt att ställas till BRÅ:s disposition från de medel som har anvisat för ända- målet. 17 Effektivare styrning och uppföljning av myndigheternas verksamhet