prop · GI03200 · 1995-01-01 00:00:00 — 1994/95:200 Regeringens proposition 1994/95:200 Lag om vissa personregister för officiell statistik m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en lag om vissa personregister för officiell statistik. I lagen ges några grundläggande föreskrifter om inrättandet och förandet av integritetskänsliga personregister som används inom den officiella statistiken. Det anges också vad som skall ske med uppgifterna när de har använts för statistikändamålet. Avsikten är att i en förordning i detalj reglera dessa register. Vidare föreslås en ändring i sekretesslagen (1980:100). I propositionen föreslås slutligen några mindre lagändringar som konsekvenser av det förändrade statistikansvaret m.m. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut................ 4 2 Lagtext.................................... 5 2.1 Förslag till lag om vissa personregister för officiell statistik................. 5 2.2 Förslag till lag om ändring i sekretess- lagen (1980:100)........................ 7 2.3 Förslag till lag om ändring i social- tjänstlagen (1980:620).................. 8 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:533) om arbetsställenummer m.m.... 9 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar............................. 10 3 Ärendet och dess beredning................. 11 4 Personregister för framställning av offi- ciell statistik............................ 12 4.1 Officiell statistik..................... 12 4.2 Personregister och datalagstiftning..... 12 4.3 Internationell harmonisering............ 14 5 Överväganden............................... 16 5.1 Författningsreglering av personregister. 16 5.2 Författningsteknisk lösning............. 18 5.3 Registerändamål m.m..................... 24 5.4 Insamling av uppgifter och registerinne- håll.................................... 25 5.5 Registeransvar.......................... 29 5.6 Gallring................................ 31 6 Ikraftträdande m.m......................... 34 7 Författningkommentarer..................... 35 7.1 Förslaget till lag om vissa person- register för officiell statistik........ 35 7.2 Förslaget till lag om ändring i sekre- tesslagen (1980:100).................... 38 7.3 Förslaget till lag om ändring i social- tjänstlagen (1980:620).................. 39 7.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:533) om arbetsställenummer........ 39 7.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar............................. 39 Bilaga 1 samman- fattning av betänkandet Statistik och integritet, Del 2 (SOU 1994:65), Lag om personregister för officiell statistik m.m........................ 40 Bilaga 2 Författningsförslagen i betänkandet.. 44 Bilaga 3 Särskilt yttrande av sakkunnige ............................ 47 Bilaga 4 Förteckning över remissinstanserna... 51 Bilaga 5 Lagrådsremissens lagförslag.......... 53 Bilaga 6 Lagrådets yttrande .................. 56 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .............................. 60 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om vissa personregister för officiell statistik, 2.lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 3.lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620), 4.lag om ändring i lagen (1984:533) om arbetsställenummer m.m., 5.lag om ändring i lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och andra utlänningar. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om vissa personregister för officiell statistik Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller personregister enligt 1 § datalagen (1973:289) som inrättas och förs för att framställa officiell statistik enligt lagen (1992:889) om den officiella statistiken och innehåller uppgifter som 1. avses i 4 § datalagen (1973:289), 2. utgör omdöme eller annan värderande upplysning om enskilda personer, eller 3. avser enskilda personers inkomst- eller förmögenhetsförhållanden, med undantag av uppgifter som rör enskildas näringsverksamhet och uppgifter som framgår av beskattningsbeslut som inte omfattas av sekretess enligt 9 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100). får inrättas och föras endast enligt föreskrifter som regeringen meddelar. 2 § får föras endast för framställning av statistik och endast av den myndighet som ansvarar för den officiella statistik som uppgifterna i registret är avsedda för. 3 § får innehålla endast de uppgifter som behövs för att framställa sådan officiell statistik som den registeransvariga myndigheten ansvarar för. 4 § Den myndighet som enligt vad regeringen föreskriver ansvarar för den officiella statistiken skall också vara registeransvarig enligt datalagen (1973:289) för personregistret. 5 § När uppgifter hämtas in direkt till personregistret från personer som är eller avses bli registrerade i registret, skall de upplysas om registreringen. Regeringen får meddela föreskrifter om hur upplysningsskyldigheten skall fullgöras. 6 § Uppgifter i personregistret skall gallras när de inte längre behövs för sitt ändamål. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva om undantag från denna skyldighet, om en gallring skulle äventyra arkivens roll som en del av det nationella kulturarvet eller strida mot forskningens behov. Därvid skall särskilt beaktas behovet av skydd för den enskildes personliga integritet. Material som inte gallras skall överlämnas till arkivmyndighet. Denna lag träder i kraft . Ett personregister som har inrättats före ikraftträdandet får trots lagen föras t.o.m. . Regeringen får medge undantag från tillämpningen av de nya bestämmelserna t.o.m. beträffande personregister som förs vid eller som förs för att fullgöra föreskrifterna i 7 § lagen (1992:888) om uppgiftsskyldighet på jordbrukets och fiskets område. 2.2 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap. 4 § Sekretess gäller Sekretess gäller i i sådan särskild sådan särskild verksamhet hos verksamhet hos myndighet som avser myndighet som avser framställning av framställning av statistik samt, i statistik samt, i den utsträckning den utsträckning regeringen före- regeringen före- skriver det, i skriver det, i annan därmed annan därmed jämförbar jämförbar under- undersökning, som sökning, som utförs utförs av myndighet, av myndighet, för för uppgift som uppgift som avser avser enskilds enskilds personliga personliga eller eller ekonomiska ekonomiska förhållanden och förhållanden och som som kan hänföras kan hänföras till den till den enskilde. Uppgift i Uppgift i företags- företagsregister, register, uppgift uppgift som avser som avser avliden, avliden, uppgift uppgift som behövs som behövs för för forskningsända- forsknings- eller mål, uppgift som statistikändamål, avser personal- och uppgift som avser lönestatistik och personal- och uppgift, som inte lönestatistik och genom namn, annan uppgift, som inte identitetsbeteck- genom namn, annan ning eller därmed identitetsbeteck- jämförbart för- ning eller därmed hållande är direkt jämförbart förhållande hänförlig till den är direkt hänförlig enskilde, får dock till den enskilde, lämnas ut, om det får dock lämnas ut, står klart att upp- om det står klart giften kan röjas att uppgiften kan utan att den som röjas utan att den uppgiften rör eller som uppgiften rör honom närstående eller honom lider skada eller närstående lider men. skada eller men. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst , såvitt angår uppgift om enskilds personliga förhållanden, och annars i högst . Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1992:1474. 2.3Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs att 63 § socialtjänstlagen (1980:620)[1] skall ha följande lydelse. 63 § skall, enligt vad skall, enligt vad regeringen närmare regeringen närmare föreskriver, ur föreskriver, ur personregister personregister lämna lämna ut uppgifter ut uppgifter till till statistiska för centralbyrån för angelägna angelägna statistiska ändamål. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Lagen omtryckt 1988:871. 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1984:533) om arbetsställenummer m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:533) om arbetsställenummer m.m.1 dels att 1, 2 och 9 §§ skall upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 1 § och närmast före 9 § skall utgå. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse av 9 § 1991:530. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar skall ha följande lydelse. 6 §1 Kommunen skall, Kommunen skall, enligt vad rege- enligt vad rege- ringen närmare ringen närmare föreskriver, ur föreskriver, ur personregister personregister lämna lämna uppgifter om uppgifter om introduktionser- introduktionsersättning sättning till till . Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1994:144. 3 Ärendet och dess beredning statistikutredning föreslog i sitt betänkande Effektivare statistikstyrning (SOU 1992:48) bl.a. att ansvaret för styrningen av den statliga statistiken, som i huvudsak var centraliserad till (), så långt det var lämpligt och möjligt skulle delegeras till huvudanvändarna av statistiken. Regeringen fann emellertid starka skäl tala mot att delegera ansvaret för eller avgiftsfinansiera all statistik, men ansåg att ansvaret för officiell statistik för avgränsade s.k. sektorområden eller med en huvudanvändare så långt möjligt borde fördelas till sektormyndigheterna. Statistiken skulle finansieras genom anslag hos dessa. godkände de förordade principerna (prop. 1992/93:101, bet. 1992/93:FiU7, rskr. 1992/93:122).En kommitté, (Fi 1993:05), tillsattes för genomförandet av den nya ordningen. Kommittén avlämnade sitt betänkande Ändrad ansvarsfördelning för den statliga statistiken (SOU 1994:1). Ansvaret för en betydande del av den officiella statistiken har därefter fördelats på ett antal centrala förvaltningsmyndigheter enligt de godkända principerna med verkan från (prop. 1993/94:100 bil. 8, bet. 1993/94:FiU15, rskr. 1993/94:269). Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för departementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda frågan om integritetsskyddet för uppgifter i den statliga statistiken (dir. 1992:110). Utredningen, som antog namnet (Fi 1993:03), överlämnade ett delbetänkande Statistik och integritet, del 1, Skydd för uppgifter till den statliga statistiken m.m. (SOU 1993:83) och sitt slutbetänkande Statistik och integritet, Del 2, Lag om personregister för officiell statistik m.m. (SOU 1994:65). En sammanfattning av slutbetänkandet finns i bilaga 1. båda betänkanden har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna för slutbetänkandet har upprättats och finns i bilaga 4. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Fi94/1776). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Regeringen har i propositionens lagförslag i stor utsträckning beaktat Lagrådets synpunkter. Vissa ändringar av främst redaktionell art har gjorts i lagtexten. Regeringen återkommer till Lagrådets synpunkter i för- fattningskommentarerna. Lagrådet har inte yttrat sig över lagförslagen 2.3-2.5. Dessa förslag är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse. 4 Personregister för framställning av officiell statistik Den statliga statistiken består av officiell statistik och s.k. övrig statistik. Den officiella statistiken regleras i lagen (1992:889) om den officiella statistiken. Enligt 1 § lagen tillämpas den när statliga myndigheter under regeringen framställer officiell statistik. Officiell statistik är, enligt samma lagrum, sådan statistik för samhällsplanering, forskning, allmän information och internationell rapportering som en myndighet framställer enligt föreskrifter som regeringen meddelar. Lagen kompletteras av förordningen (1992:1668) om den officiella statistiken. Officiell statistik är enligt 2 § förordningen sådan statistik som förtecknas i bilagan till förordningen. I bilagan förtecknas också de myndigheter som ansvarar för officiell statistik. års åtgärder för en annan fördelning av ansvaret för den officiella statistiken har innefattat en ökning av antalet statistikansvariga myndigheter. Fr.o.m. har antalet utökats till 25. Den övriga statliga statistiken omfattar bl.a. en stor mängd s.k. drifts- eller verksamhetsstatistik som inte är möjlig att i mer överskådliga former specificera från tid till annan. Gränsen mellan officiell och övrig statistik dras sålunda genom att man i förordningen räknar upp den statistik som är officiell. Delar av det regelverk som gäller för den officiella statistiken tillämpas emellertid också - ut- tryckligen eller av kutym - för annan statlig statistik. Den väsentliga skillnaden är att det endast är uppgifter till den officiella statistiken som kan samlas in med stöd av uppgiftsplikt, dvs. en lagstadgad och sanktionerad skyldighet för enskilda m.fl. att lämna uppgifter till statistiken. Datalagen (1973:289) reglerar användningen av personregister och syftar till att skydda den enskilde mot otillbörligt intrång i den personliga integriteten till följd av att personuppgifter registreras med hjälp av automatisk databehandling (ADB). Med personregister i datalagen avses register, förteckning eller andra anteckningar som förs med hjälp av ADB och som innehåller personuppgift som kan hänföras till den som avses med uppgiften. För vissa slag av personregister krävs tillstånd av Datainspektionen (DI). Tillstånd krävs i regel för att inrätta och föra ett personregister som skall innehålla - känsliga personuppgifter, - omdömen eller andra värderande upplysningar om den registrerade, - uppgifter om personer som saknar s.k. naturlig anknytning till den registeransvarige eller - personuppgifter som inhämtas från något annat personregister (s.k. samkörning). Tillstånd enligt datalagen behövs inte för personregister vars inrättande beslutats av eller regeringen, s.k. statsmaktsregister. Ett sådant register skall emellertid när det gäller frågorna om integritet bedömas efter likartade grunder som ett register som inrättats efter tillstånd av DI. Officiell statistik framställs numera uteslutande med hjälp av ADB-teknik. Personregistreringen på området är i stort sett alltid av sådan karaktär att det krävs tillstånd enligt datalagen för att inrätta och föra registren. Registren uppvisar stora variationer i omfång och innehåll och nyttjas förutom direkt vid produktionen ofta som grund för vidare bearbetningar och analyser. SCB är fortfarande registeransvarig för merparten av dessa personregister. Vissa andra myndigheter med ansvar för officiell statistik, såsom () och (SoS) för att nämna några, har dock också egna personregister. En kartläggning av förekomst och användning av ADB-register för framställning av officiell statistik vid de statistikansvariga myndigheterna, med inriktning på personregister, har gjorts inom . Det har därvid konstaterats att det finns ungefär 130 personregister som mer eller mindre frekvent används för framställning av officiell statistik. Av dessa kan 110 register knytas till en statistikansvarig myndighet eller till ett visst statistikområde. Resterande 20-talet register har inrättats för särskilda statistiska ändamål och saknar betydelse i detta sammanhang. Det finns också register som används för att ta fram s.k. övrig statistik. Denna statistik grundas dock i liten utsträckning på uppgifter hämtade utanför myndighetens administrativa register och blir endast i begränsad omfattning föremål för publicering. Uppgifterna tas ofta direkt ur de administrativa datasystemen. De sistnämnda är regelmässigt personregister och ändamålen för dem omfattar ofta också "framställning av statistik". Det bör emellertid noteras att man i praxis ansett att register för administrativa ändamål får användas för statistikframställning hos den registeransvarige även om detta inte uttryckligen har angivits i ändamålet. Av de vid kartläggningen anträffade personregistren är närmare hälften knutna till statistikområden som fortfarande ligger under SCB:s ansvar medan den återstående delen används för produkter på statistikområden som hör till andra statistikansvariga myndigheter. För en stor del av de senare registren är SCB fortfarande registeransvarig. Utanför SCB används ett större antal personregister inom statistikområden knutna till bl.a. RFV, SoS, och Arbetarskyddsstyrelsen (ASS). Några statistikansvariga myndigheter (Kemikalieinspektionen, , , , , och ) har inte personregister för framställning av officiell statistik inom sina områden. Innehållet i de påträffade personregistren varierar stort och spännvidden framgår av att det förekommer detaljrika beskrivningar av människors levnadsför- hållanden, uppgifter om personer med kriminell belastning och uppgifter om personer som fått socialbidrag eller varit föremål för tvångsomhändertagande för samhällsvård. Personregister med sådana uppgifter måste betraktas som mycket känsliga med hänsyn till den enskildes integritet. Å andra sidan förekommer relativt harmlösa register över företag m.fl. som utgör personregister eftersom de innehåller uppgifter om fysiska personer som bedriver näringsverksamhet i eget namn. Ett betydande antal av de personregister som används för framställning av officiell statistik har ansetts vara statsmaktsregister. I det internationella samarbetet har utarbetats vissa regler och riktlinjer i fråga om skydd för den enskilde vid hantering av personuppgifter med stöd av ADB. Aktuella i detta sammanhang är dataskyddskonvention som trädde 1985 och riktlinjer om dataskydd, med anslutande rekommendation till medlemsländerna att beakta riktlinjerna i den nationella lagstiftningen. Det finns också en rekommendation om skydd för personuppgifter för vetenskap, forskning och statistik. Inom pågår arbete med att ta fram en ny rekommendation som skall gälla uteslutande för statistikområdet. har tillträtt dataskyddskonventionen och godtagit riktlinjerna och därmed utfäst sig att följa dessa. Dataskyddskonventionen gäller för automatiserade personregister och automatisk databehandling av personregister i allmän och enskild verksamhet. Den centrala delen av konventionen innehåller bestämmelser om krav på beskaffenheten av personuppgifter som är föremål för behandling med stöd av ADB. Kraven innebär bl.a. att uppgifterna skall hämtas in och behandlas på ett korrekt sätt och vara relevanta med hänsyn till ändamålet. Vissa typer av uppgifter får inte behandlas med stöd av ADB, om inte den nationella lagstiftningen ger ett ändamålsenligt skydd. Det gäller uppgifter om ras, politiska åsikter, religiös tro eller annan övertygelse, hälsa, sexualliv samt brott. Lämpliga säkerhetsåtgärder skall vidtas för att skydda personuppgifter gentemot oavsiktlig eller otillåten förstörelse m.m. Vidare föreskrivs vissa ytterligare skyddsåtgärder för registrerade personer, bl.a. att alla som är registrerade i ett personregister skall ha möjlighet till insyn i registret och möjlighet att få felaktiga uppgifter rättade. Vissa undantag får göras i fråga om kraven på uppgifternas beskaffenhet. Rätten till insyn och rättelse m.m. får också i vissa fall inskränkas i fråga om personregister för statistikändamål eller vetenskapliga forskningsändamål. OECD-riktlinjerna innehåller i huvudsak samma grundläggande bestämmelser som dataskyddskonventionen. Här kan särskilt nämnas den grundläggande principen att personuppgifter inte får röjas, göras tillgängliga eller på annat sätt användas för andra ändamål än de preciserade, om det inte sker med den registrerades medgivande eller med stöd av en författning. För en närmare genomgång av den nu berörda internationella dataskydds- regleringen hänvisas till de översikter som finns i (Ju 1989:02) slutbetänkande En ny datalag (SOU 1993:10). Det förslag som regeringen nu lägger fram får anses väl tillgodose de krav på garantier för ett ändamålsenligt skydd för registrerade uppgifter som ställs upp i dataskyddskonventionen och riktlinjer om dataskydd för uppgifter om enskilda som berörts. Inom EG har pågått ett arbete med att ta fram ett direktiv om skydd för enskilda vid behandling av personuppgifter, det s.k. dataskyddsdirektivet. Bakgrunden är bl.a. tillkomsten av den inre marknaden som förutsätter att personuppgifter kan föras fritt från ett medlemsland till ett annat. Skillnader i integritetsskyddet mellan de olika länderna kan innebära hinder mot sådana flöden. Syftet med arbetet är därför att skapa en gemensam, hög nivå för skydd mot integritetskränkning i samband med automatisk behandling av personuppgifter och sådan behandling av personuppgifter som innebär att uppgifterna är eller blir ordnade i ett register så att sökning av personuppgifter underlättas. antog sålunda ett förslag till direktiv om skydd för enskilda vid behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, det s.k. dataskyddsdirektivet. Förslaget utsattes för hård kritik. Inte något direktivförslag från kommissionen har under EG:s historia lett till så många ändringsförslag från parlamentet som detta. lade kommissionen fram ett nytt förslag. Det nya förslaget har beretts inom en arbetsgrupp under Europeiska unionens råd. antog rådet en gemensam ståndpunkt beträffande förslaget. Ett slutligt ställningstagande i frågan kan förväntas tidigast . Det förslag till registerlag som regeringen lägger fram i detta ärende ligger i linje med regleringen av integritetsskyddet i direktivförslaget. Regeringens bedömning: Författningsreglering bör ske på området för framställning av officiell statistik med stöd av ADB. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna i allmänhet har tillstyrkt en författningsreglering av personregistren för officiell statistik eller lämnat förslaget utan erinran. Några remissinstanser har dock framhållit den oklara gränsen mellan officiell statistik och övrig statistik och befarar vissa tillämpningssvårigheter. Bakgrunden till regeringens bedömning: Författningsreglering av personregister har en lång tradition i . Redan vid datalagens tillkomst fanns ett antal lagar med olika regler för register som delvis liknade datalagens, t.ex. om registerinnehåll, gallring samt inhämtande och spridande av uppgifter. Den särskilda registerlagstiftningen kompletteras för vissa register av för- ordningar. Det förekommer också att personregister - även integritetskänsliga sådana - regleras direkt i förordningsform. Inriktningen att ersätta datalagen med särskilda registerlagar - företrädesvis när det gäller personregister med känsliga uppgifter - som också förutsatts vid datalagens tillkomst, har fått förnyad aktualitet . Detta ligger i linje med de genomförda förändringar i datalagen som föranleddes av slutbetänkande En ny datalag (SOU 1993:10). Förändringarna har främst skett i syfte att avlasta DI en del av tillståndshand- läggningen och frigöra resurser till tillsynsverksamheten. DI har sålunda med stöd av bestämmelser i 19 § datalagen fr.o.m. tillagts befogenheter att meddela generella föreskrifter om personregister. Det framhålls emellertid i motiven till lagändringen (prop. 1993/94:217) att den delegerade normgivningskompetensen inte är avsedd att påverka den gällande inriktningen på att ta fram särskilda registerförfattningar för integritetskänsliga person- register. I sammanhanget erinras också om att regeringen i ett annat lagstiftningsärende (prop.