prop · GI0399 · 1995-01-01 00:00:00 — Detsamma gäller vid ut- betalning av annan sådan pension eller livränta som avses i 3 § 2 mom. andra stycket om utbetalningen görs av den som har rätt att betala ut sådan ersätt- ning som anges i föregående mening eller av försäkringsföretag eller understödsförening. Har skatteavdrag för kvarstående skatt inte kunnat göras med så stort belopp, som motsvarar den kvarstående skatten, skall arbetsgivaren vid det utbetalningstillfälle, som närmast föregår uppbördsmånaden april, underrätta arbetstagaren om storleken av felande belopp. Efter den 18 i uppbördsmånaden april eller, om arbetstagare har avslutat sitt arbete, vid arbetets slut skall arbetsgivaren återlämna skattsedeln på slutlig skatt till arbetstagaren. Har arbetstagaren avslutat sitt arbete under tid då avdrag för kvarstående skatt skall göras, skall arbetsgivaren lämna arbetstagaren skriftlig uppgift om summan av gjorda skatteavdrag för sådan skatt och den tid som avdragen avser. Sådan uppgift, som skall vara undertecknad eller signerad av arbetsgivaren eller någon hos honom anställd, skall också omfatta arbetsgivarens namn och adress. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer fastställer formulär till blanketter för uppgifter enligt detta moment. Blanketterna skall kostnadsfritt tillhandahållas arbetsgivare. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om preliminär skatt och slutlig skatt på grund av taxering. **Fotnot** [1]Lagen omtryckt 1991:97. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771. [2]Lydelse enligt prop. 1994/95:41. [3]Lydelse enligt prop. 1994/95:41. [4]Lydelse enligt prop. 1994/95:41. [5]Lydelse enligt prop. 1994/95:41. [6]Lydelse enligt prop. 1994/95:41. 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs att 3 kap. 4 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 4 §[1] Kontrolluppgifter om lön, arvode, andra ersättningar eller förmåner som utgör skattepliktig intäkt av tjänst skall lämnas av den som betalat ut beloppet eller gett ut förmånen. Kontrolluppgifter skall lämnas för den som av den uppgiftsskyldige har fått skattepliktigt belopp eller skattepliktig förmån. Uppgiftsskyldighet enligt första och andra styckena föreligger även i fråga om ersättning eller förmån som mottagaren får för arbete och som för honom utgör intäkt av näringsverksamhet om inte mottagaren antingen har enbart en F-skattesedel eller både en F-skattesedel och en A-skattesedel och skriftligen åberopat samt för sådan ersättning från arbetsgivare som enligt 3 § 3 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt beskattas som inkomst av kapital. Uppgiftsskyldighet föreligger inte i fråga om ersättning eller förmån som enligt 2 kap. 24 § skall redovisas i självdeklaration. Kontrolluppgift skall Kontrolluppgift skall ta ta upp utgiven upp utgiven ersättning ersättning eller förmån eller förmån samt avdragen samt avdragen preliminär preliminär skatt. Av kon- skatt. Av kon- trolluppgiften skall trolluppgiften skall framgå hur stor del av framgå hur stor del av skatteavdraget som avser skatteavdraget som allmänna egenavgifter som avser allmänna den uppgiftsskyldige egenavgifter och allmän redovisat enligt avgift för finansiering bestämmelserna i 43 § 1 av kontantförmåner vid mom. uppbördslagen arbetslöshet som den (1953:272). I 6-12 §§ läm- uppgiftsskyldige nas närmare föreskrifter redovisat enligt om vad som skall iakttas bestämmelserna i 43 § 1 när kontrolluppgift mom. uppbördslagen lämnas. (1953:272). I 6-12 §§ lämnas närmare före- skrifter om vad som skall iakttas när kontrolluppgift lämnas. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. **Fotnot** [1]Lydelse enligt 1994/95:41. 2.9 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 och 2 §§ samt 5 kap. 1 § taxeringslagen (1990:324) skall ha följande lydelse. 1 kap. 1 §[1] Denna lag gäller vid fastställelse av underlaget för att ta ut skatt eller avgift (taxering) enligt 1. kommunalskattelagen (1928:370), 2. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 4. lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 5. lagen (1946:324) om 5. lagen (1990:661) om skogsvårdsavgift, avkastningsskatt på pen- sionsmedel i fall som avses i 2 § första stycket 1-5 nämnda lag, 6. lagen (1990:661) om avkastningsskatt på 6. lagen (1991:687) om pensionsmedel i fall särskild löneskatt på pen- som avses i 2 § första sionskostnader, stycket 1-5 nämnda lag, 7. lagen (1991:687) om särskild löneskatt på 7. lagen (1994:000) om pensionskostnader, allmänna egenavgifter, 8. lagen (1994:000) om 8. lagen (1993:1537) allmänna egenavgifter, om expansionsmedel. 9. lagen (1993:1441) om allmän avgift för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet, 10. lagen (1993:1537) om expansionsmedel. Lagen gäller även vid handläggning av ärenden om särskilda avgifter (skattetillägg och förseningsavgift) om inte annat följer av 5 kap. Lagen innehåller bestämmelser som skall gälla vid handläggning av mål om taxering och särskilda avgifter i allmän förvaltningsdomstol. Att bestämmelserna i denna lag gäller även i fråga om förfarandet för fastställelse av mervärdesskatt i vissa fall framgår av 14 kap. 28 § mervärdesskattelagen (1994:200). 2 §[2] Vad som sägs i denna Vad som sägs i denna lag om skatt och lag om skatt och skattskyldig gäller skattskyldig gäller även även avgift och av- avgift och av- giftsskyldig enligt giftsskyldig enligt lagen (1946:324) om lagen (1994:000) om skogsvårdsavgift, lagen allmänna egenavgifter. (1994:000) om allmänna egenavgifter och lagen (1993:1441) om allmän avgift för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet. 5 kap. 1 §[3] Har en skattskyldig i självdeklaration eller annat skriftligt meddelande, som han under förfarandet avgett till ledning för taxeringen, lämnat uppgift som befinns oriktig, skall en särskild avgift (skattetillägg) påföras honom. Detsamma gäller om den skattskyldige har lämnat en sådan uppgift i mål om taxering och uppgiften inte har godtagits efter prövning i sak. Skattetillägg enligt Skattetillägg enligt första stycket tas ut första stycket tas ut med med tjugo procent av den tjugo procent av den mervärdesskatt och mer mervärdesskatt och av sådan av sådan skatt som avses i 1 kap. skatt som avses i 1 kap. 1 § första stycket 1 § första stycket 1-6 och 1-4, 6, 7 och 10 som, 8 som, om den oriktiga om den oriktiga upp- uppgiften hade giften hade godtagits, godtagits, inte skulle inte skulle ha påförts ha påförts den den skattskyldige eller skattskyldige eller hans hans make eller, i fråga make eller, i fråga om om förmögenhetsskatt, förmögenhetsskatt, någon någon annan person som annan person som sam- samtaxeras med honom, taxeras med honom, eller, vad gäller eller, vad gäller mervärdesskatt, mervärdesskatt, felaktigt felaktigt skulle ha skulle ha tillgodoräknats tillgodoräknats honom. Skulle den Skulle den oriktiga oriktiga uppgiften, om uppgiften, om den hade den hade godtagits, ha godtagits, ha medfört medfört sådant underskott sådant underskott i i förvärvskälla i förvärvskälla i inkomstslaget inkomstslaget näringsverksamhet eller näringsverksamhet eller tjänst som inte utnyttjas tjänst som inte taxeringsåret, skall utnyttjas taxeringsåret, skattetillägg i stället skall skattetillägg i beräknas på ett underlag stället beräknas på ett som utgör en fjärdedel av underlag som utgör en den minskning av fjärdedel av den minsk- underskottet som ning av underskottet rättelsen av den oriktiga som rättelsen av den uppgiften medfört. oriktiga uppgiften medfört. Avgiftsberäkning enligt andra stycket sker efter tjugo procent eller, vad gäller mervärdesskatt, av underlaget när 1. den oriktiga uppgiften har rättats eller hade kunnat rättas med ledning av kontrollmaterial som normalt är tillgängligt för skattemyndigheten och som varit tillgängligt för myndigheten före utgången av november taxeringsåret, 2. den oriktiga uppgiften avser periodisering eller därmed jämställd fråga. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. **Fotnot** [1]Lydelse enligt prop. 1994/95:41. [2]Lydelse enligt prop. 1994/95:41. [3]Senaste lydelse 1993:1562. 2.10Förslag till lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69) Härigenom föreskrivs att 1 § skattebrottslagen (1971:69) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §[1] Denna lag gäller i fråga om skatt eller avgift enligt 1. lagen (1908:128) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter, lagen (1927:321) om skatt vid utskiftning av aktiebolags till- gångar, kommunalskattelagen (1928:370), lagen (1933:395) om ersättningsskatt, lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, lagen (1946:324) om skogsvårdsav- gift, lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, lagen (1958:295) om sjömansskatt, lagen (1983:219) om till- fällig vinstskatt, lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt, lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, lagen (1986:1225) om tillfällig förmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, understödsföreningar och pensionsstiftelser, lagen (1989:346) om särskild vinstskatt, lagen (1989:471) om investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten, lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, lagen (1993:1537) om expansionsmedel, 2. lagen (1928:376) om skatt på lotterivinster, lagen (1941:251) om särskild varuskatt, lagen (1957:262) om allmän energiskatt, lagen (1961:372) om bensinskatt, lagen (1961:394) om tobaksskatt, stämpelskattelagen (1964:308), lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, lagen (1972:820) om skatt på spel, lagen (1973:37) om avgift på vissa dryckesförpackningar, vägtrafik- skattelagen (1973:601), lagen (1973:1216) om särskild skatt för oljeprodukter och kol, bilskrotningslagen (1975:343), lagen (1976:338) om vägtrafikskatt på vissa fordon, som icke är registrerade i riket, lagen (1977:306) om dryckess- katt, lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon, lagen (1978:144) om skatt på vissa resor, lagen (1982:691) om skatt på vissa kassettband, lagen (1982:1200) om skatt på videobandspelare, lagen (1982:1201) om skatt på viss elektrisk kraft, lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper, lagen (1983:1104) om särskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk, lagen (1984:351) om totalisatorskatt, lagen (1984:355) om skatt på vissa dryckesförpackningar, lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyn- digheter, lagen (1984:405) om stämpelskatt på aktier, lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel, lagen (1984:410) om avgift på bekämpningsmedel, lagen (1984:852) om lagerskatt på viss bensin, fordonsskattelagen (1988:327), lagen (1988:328) om fordonsskatt på utländska fordon, lagen (1988:1567) om miljöskatt på inrikes flygtrafik, lagen (1990:582) om koldioxidskatt, lagen (1990:587) om svavelskatt, lagen (1990:613) om miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion, lagen (1990:662) om skatt på vissa premiebetalningar, lagen (1990:1087) om lagerskatt på vissa oljeprodukter, lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m., lagen (1991:1482) om lotteriskatt, lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m., lagen (1992:1479) om lagerskatt på viss bensin, lagen (1992:1438) om dieseloljeskatt och användning av vissa oljeprodukter, lagen (1992:1439) om lagerskatt på dieselolja, mervärdesskattelagen (1994:200), 3. lagen (1981:691) om 3. lagen (1981:691) om socialavgifter, lagen socialavgifter och lagen (1994:000) om allmänna (1994:000) om allmänna egenavgifter och lagen egenavgifter. (1993:1441) om allmän avgift för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet. Lagen gäller även preliminär skatt, kvarstående skatt och tillkommande skatt som avses i uppbördslagen (1953:272). Lagen tillämpas inte om skatten eller avgiften fastställs eller uppbärs i den ordning som gäller för tull och inte heller beträffande dröjsmålsavgift, skattetillägg eller liknande avgift. Denna lag träder i kraft . Den äldre lydelsen av 1 § gäller dock fortfarande i fråga om avgift enligt lagen (1993:1441) allmän avgift för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet. **Fotnot** [1]Lydelse enligt prop. 1994/95:41. 2.11Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 §[1] Statlig inkomstskatt, Statlig inkomstskatt, statlig för- statlig förmögenhetsskatt, mögenhetsskatt, inkomstskatt, inkomstskatt, ege- egenavgifter enligt navgifter enligt lagen lagen (1981:691) om (1981:691) om socialavgifter, särskild socialavgifter, särskild löneskatt enligt 2 § lagen löneskatt enligt 2 § (1990:659) om särskild lagen (1990:659) om löneskatt på vissa särskild löneskatt på förvärvsinkomster, vissa förvärvsinkomster, avkastningsskatt enligt avkastningsskatt enligt 2 § 5 lagen (1990:661) om 2 § 5 lagen (1990:661) avkastningsskatt på om avkastningsskatt på pensionsmedel, särskild pensionsmedel, särskild löneskatt enligt 3 § lagen löneskatt enligt 3 § (1991:687) om särskild lagen (1991:687) om löneskatt på särskild löneskatt på pensionskostnader, pensionskostnader, statlig fastighetsskatt, statlig fastig- mervärdesskatt som hetsskatt, redovisas i särskild mervärdesskatt som självdeklaration enligt redovisas i särskild 14 kap. 3 § självdeklaration enligt mervärdesskattelagen 14 kap. 3 § (1994:200), annuitet på mervärdesskattelagen avdikningslån, avgifter (1994:200), annuitet på enligt lagen (1994:000) avdikningslån, avgifter om allmänna egenavgifter enligt lagen (1994:000) samt skattetillägg och om allmänna egenav- förseningsavgift enligt gifter, avgift enligt taxeringslagen lagen (1993:1441) om (1990:324) räknas inte allmän avgift för som tillgång eller skuld. finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet samt skat- tetillägg och förseningsavgift enligt taxeringslagen (1990:324) räknas inte som tillgång eller skuld. Denna lag träder i kraft . Den äldre lydelsen av 10 § gäller dock fortfarande i fråga om avgift enligt lagen (1993:1441) om allmän avgift för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet. **Fotnot** [1]Lydelse enligt prop. 1994/95:41. 3 Ärendet och dess beredning genomfördes ett antal ändringar i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd. De grundade sig delvis på förslag som lades fram i betänkandet Ersättning vid arbetslöshet (SOU 1993:52). Regeringen kommer i denna proposition, att i enlighet med vad som anförts i regeringsförklaringen, föreslå en återställning av ändringarna till vad som i huvudsak gällde före . Förslaget till lag om upphävande av lagen (1993:1441) om allmän avgift för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet jämte följdändringar är av den beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4 En återgång till vad som gällde innan Regeringens förslag: Möjligheten att kvalificera sig för en ny ersättningsperiod enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring och lagen om kontant arbetsmarknadsstöd genom att delta i arbetsmark- nadspolitiska åtgärder m.m. återställs till vad som gällde före . Rätten till en inkomstrelaterad ersättning enligt lagen om kontant arbetsmarknadsstöd upphör. Reglerna om medlemsvillkor och arbetsvillkor i lagen om arbetslöshetsförsäkringen återställs till vad som gällde före . Avgiftsvillkoret för rätt till ersättning slopas. Lagen om allmän avgift för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet upphävs. En finansieringsavgift återinförs i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Ändringarna föreslås träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: Arbetslöshetsersättningarna skall utgöra ett sammanhållet system. Det bör bestå av dels ett obligatoriskt grundskydd, dels en frivillig försäkring som ger en inkomstrelaterad ersättning. På så sätt omfattas alla av ersättning vid arbetslöshet. Den som är medlem i en arbetslöshetskassa kan få en inkomstrelaterad ersättning om tidigare lön berättigar till ersättning utöver grundbeloppet. Regeringen förespråkar att arbetslöshetsersättningen administreras på samma sätt som gällde före . Regeringen föreslår att de statliga arbetslöshetskassorna läggs ned i och med utgången av . KAS-regionerna, som administrerar grundbeloppet, ges i uppdrag att även administrera avvecklingen av ärendena från de statliga kassorna. Den avvecklingen skall vara helt avslutad . Med anledning av förslaget i avsnitt 5 om begränsning av ersättningsrätten vid fast deltidsarbete är det viktigt att detta kompletteras med en förtur till mertidsarbete vid nyanställning hos arbetsgivaren. Regeringen avser att återkomma om detta. Regeringen avser också att en tillsätta en utredning för översyn av arbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet med inriktning mot en sammanhållen arbetslöshetsförsäkring. I utredningens uppdrag bör också ingå en analys av uppdragstagarnas ställning samt frågor om studier och arbetslöshetsersättning. Utredningen i fråga om avstängningsregler m.m. inom arbetslöshetsförsäkringen (dir. 1994:84) bör överföras till denna nya utredning. Tilläggsdirektivet (dir. 1994:71) till utredningen om arbetsmarknadspolitikens roll omfattning och avgränsning och uppdraget i fråga om konkurrensneutralitet m.m. i arbetslöshetsförsäkringen (dir. 1994:83) kommer att återkallas med anledning av att de statliga kassorna läggs ned och att begränsningen av antalet ersättningsperioder upphör. Begränsningen av antalet ersättningsperioder upphör infördes en begränsning av antalet ersättningsperioder som kunde uppfyllas genom annat än förvärvsarbete. Då gjordes en skillnad mellan vanligt förvärvsarbete och med förvärvsarbete jämställd tid. Den första ersättningsperioden med en inkomstrelaterad ersättning kan nu endast uppfyllas med vanligt förvärvsarbete. Regeringen anser att en sådan uppdelning i kvalificeringsgrunderna är olämplig. Den som blivit arbetslös och inte kan finna ett nytt arbete måste kunna erbjudas olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att stärka hans eller hennes ställning på arbetsmarknaden. Det är angeläget att den arbetslöse genom arbetsmarknadsutbildning eller annat bygger på sina tidigare erfarenheter för att underlätta återgången till arbetslivet. Om den arbetslöses ersättningsperiod går till ända trots sådana insatser bör han eller hon ha rätt till fortsatt ersättning i form av en ny ersättningsperiod då han eller hon aktivt söker arbete. Begränsingen av antalet ersättningspeioder har skapat stor oro för ekonomin bland de arbetslösa. Detta har också skapat osäkerhet hos kommunerna där man befarat en kraftig ökning av socialbidragskostnaderna. Regeringen föreslår därför att det fr.o.m. , i likhet med vad som gällde före , blir möjligt att uppfylla arbetsvillkoret med såväl arbete som med arbete jämställd tid. Detta skall gälla både vid den första ersättningsperioden och vid eventuellt följande ersättningsperioder. Den inkomstrelaterade ersättningen enligt lagen om kontant arbetsmarknadsstöd upphör Arbetslöshetsförsäkringen, som ger en inkomstrelaterad ersättning, har varit frivillig ända sedan den i sin nuvarande form startade . Anslutningen till försäkringen har ökat kontinuerligt så att det nu endast är ett fåtal som står utanför försäkringen. Något behov av en statlig arbetslöshetsförsäkring finns enligt regeringens mening inte. Det är värt att notera att det nuvarande systemet med statliga arbetslöshetskassor inte i sig innebär att fler personer får arbetslöshetsersättning, snarare tvärtom. Regeringen föreslår att rätten till inkomstrelaterad ersättning enligt lagen om kontant arbetsmarknadsstöd slopas fr.o.m. . Regeringen anser att en inkomstrelaterad ersättning baserad på tidigare inkomst bör skötas av arbetslöshetskassorna och att rätten till sådan ersättning skall bygga på medlemskap i sådan kassa. Denna administrativa ordning har visat sig vara effektiv både för samhället och för medlemmarna. Kassorna nyttjar modern teknik både vid prövning av ansökan om ersättning och vid utbetalning. Trots den stora ökningen av arbetslösheten har handläggningstiderna kunnat hållas på en rimlig nivå.Arbetslöshetskassorna är öppna för dem som har en anställning respektive driver företag. Innan ersättning betalas ut vid arbetslöshet bör bl.a., i likhet med vad som gällde tidigare, krävas att sökanden har varit medlem i kassan . Fr.o.m. gäller i stället ett avgiftsvillkor. Regeringen återkommer strax till detta. Regeringen anser att det finns goda skäl att återgå till det tidigare kravet medlemstid (för företagare ) för att få ersättning från arbetslöshetskassan. Regeringen föreslår därför att detta villkor åter skall gälla fr.o.m. . Arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen återställs De krav som ställts på omfattningen av det arbete som kvalificerar för ersätt- ning från en arbetslöshetskassa har varierat. De förändringar som trädde i kraft innebar i huvudsak en regel om 5 månaders arbete med minst . Regeringen föreslår nu en återgång till det tidigare, väl fungerande arbets- villkoret (75 dagars arbete fördelade ) i arbetslöshetsförsäkringen fr.o.m. . Den allmänna avgiften för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet upphör Införandet av den allmänna avgiften hade två syften. För det första skulle den utgöra grunden för det avgiftsvillkor som ersatte medlemsvillkoret. I och med återställandet av reglerna i arbetslöshetsförsäkringen finns några skäl att av denna anledning behålla avgiften. För det andra skulle avgiften stärka finansieringen av arbetslöshetsförsäkringens kostnader. Regeringen anser att det är produktionen som främst skall bära kostnaderna för arbetslösheten. Hur finansieringen bör ske när den allmänna avgiften för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet upphör redovisas i avsnitt 7. Den allmänna avgiften bör således avskaffas fr.o.m. . Införandet av en allmän avgift för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet var ett led i en obligatorisk försäkring där det förhållandet att allmän avgift erlagts skulle vara ett villkor för en inkomstrelaterad ersättning. Regeringen anser att den inkomstrelaterade ersättningen skall administreras av arbetslöshetskassor med medlemskap som grund. Eftersom regeringen föreslår att den allmänna avgiften slopas bör också avgiftsvillkoret upphöra vid utgången av innevarande år. Fram t.o.m. betalade arbetslöshetskassorna en avgift till staten för finansiering av arbetslöshetsersättningen (finansieringsavgift). Regeringen föreslår att finansieringsavgiften återinförs fr.o.m. . 5 Förändringar i förhållande till vad som gällde innan Regeringens förslag: En medlems normalarbetstid skall vara den tid som han eller hon har varit anställd för att arbeta inom en ramtid av före arbetslösheten. För den som har en tillsvidareanställning på deltid begränsas ersättningen till den aktuella ersättningsperioden. Skälen för regeringens förslag: Beräkningen av normalarbetstid i arbetslöshetsförsäkringen En arbetslös kassamedlem bör kompenseras för en arbetstid och inkomst som varit normal för denne sett . Regeringen har bedömt det rimligt att bör rättas till före det att medlemmen söker arbete hos arbetsförmedlingen. Detta främjar arbetslinjen. Den som arbetat heltid eller deltid med en fastlagd veckoarbetstid före arbetslösheten bör liksom före få sin ersättning baserad på detta arbete. Har arbetstiden däremot inte varit fastlagd på det sättet utan varierat bör dagpenningen och normalarbetstiden beräknas på verksamheten . Detta gäller såväl när arbete eller med arbete jämställd tid utförts samtliga månader , men i växlande omfattning, som då sådan verksamhet endast utförts vissa månader.