prop · GI0336 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1994/95:36 Övergången från EES till EU - vissa kompletterande bestämmelser Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner ett avtal mellan EFTA-länderna , , , och om övergångsbestämmelser för en period efter vissa EFTA-staters anslutning till Europeiska unionen. Avtalet utgör en uppföljning av anslutningsfördraget och innebär bl.a. att EFTA:s övervakningsmyndighet och ges viss fortsatt behörighet enligt avtalet mellan EFTA-länderna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol, även om ett eller flera EFTA-länder skulle bli medlemmar av unionen. I propositionen föreslås vidare att avtalet inkorporeras genom en särskild lag och att övergångsbestämmelserna i nu liggande förslag till lag med anledning av anslutning till Europeiska unionen ändras såvitt avser övergångsbestämmelserna. 1 Förslag till riksdagsbeslut.................. 3 2 Lagtext ..................................... 4 2.1 Förslag till lag om övergångsbestämmelser för en period efter vissa EFTA-staters anslutning till Europeiska unionen....... 4 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen med anledning av anslutning till Europeiska unionen....................... 9 3 Ärendet och dess beredning .................. 10 3.1 Bakgrund................................. 10 3.2 Lagrådet................................. 10 4 Förhållandena under EES...................... 11 4.1 Allmänt om ................... 11 4.2 EFTA:s övervakningsmyndighet............. 12 4.3 ........................... 14 5 Övergången från EES till EU ................. 17 5.1 Anslutningsfördraget..................... 17 5.2 ......................... 18 6 Godkännande av övergångsavtalet.............. 25 7 Lagstiftningsfrågor.......................... 26 8 Kostnader.................................... 27 Bilaga 1 på engelska........... 28 Bilaga 2 på svenska............ 33 Bilaga 3 Artikel 172 i anslutningsakten......... 38 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ................................. 40 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner avtalet mellan , , , och om övergångsbestämmelser för en period efter vissa EFTA-staters anslutning till Europeiska unionen, 2. antar regeringens förslag till lag om övergångsbestämmelser för en period efter vissa EFTA-staters anslutning till Europeiska unionen, 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i förslaget till lag med anledning av medlemskap i unionen. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om övergångsbestämmelser för en period efter vissa EFTA-staters anslutning till Europeiska unionen Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller tillämpningen av avtalet mellan , , , och om övergångsbestämmelser för en period efter vissa EFTA-staters anslutning till Europeiska unionen (övergångsavtalet). 2 § Artiklarna 1 - 9 i övergångsavtalet skall gälla som svensk lag. Den svenska texten till avtalet finns i bilagan till denna lag[1]. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. **Fotnot** [1]Texterna på de övriga språken finns tillgängliga hos . AVTAL OM ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER FÖR EN PERIOD EFTER VISSA EFTA-STATERS ANSLUTNING TILL EUROPEISKA UNIONEN REPUBLIKEN , REPUBLIKEN , , OCH REPUBLIKEN HAR ENATS OM FÖLJANDE med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat , med beaktande av avtalet mellan EFTA-staterna om upprättandet av en övervakningsmyndighet och en domstol, nedan kallat övervakningsavtalet, och med beaktande av följande: Fördraget om , Republiken , Republiken och anslutning till Europeiska unionen, nedan kallat anslutningsfördraget, undertecknades på . Det är nödvändigt att fastställa vissa övergångsbestämmelser för verksamheten hos EFTA:s övervakningsmyndighet och . Rättigheter och förpliktelser, särskilt rättigheter för enskilda och företag, som har uppkommit inom ramen för , måste garanteras även efter vissa EFTA-staters anslutning till Europeiska unionen. Det här avtalet påverkar rättigheterna och förpliktelserna för enskilda och företag från såväl anslutande EFTA-stater som EFTA-stater som inte ansluter sig och tredje land. Bestämmelserna i övervakningsavtalet skall, i deras lydelse enligt det här avtalet, fortsätta att gälla efter den dag då anslutningsfördraget träder i kraft för de EFTA-stater som ansluter sig till Europeiska unionen. Det här avtalet skall också gälla för en EFTA-stat som inte ansluter sig till Europeiska unionen vad gäller ärenden där de händelser som givit upphov till ett förfarande inträffade före anslutningen. En sådan stat skall inte, genom bestämmelser i övervakningsavtalet eller det här avtalet, hindras från att besluta att EFTA:s övervakningsmyndighet och skall agera i ärenden där de händelser som givit upphov till ett förfarande inträffade efter anslutningen, med vilken sammansättning som helst och med den personal som EFTA-staten i fråga anser lämplig. Om två eller flera EFTA-stater inte ansluter sig till Europeiska unionen skall det beslut som avses i andra stycket fattas i samförstånd av dessa staters regeringar. EFTA:s övervakningsmyndighet skall efter anslutningen, till Europeiska kommissionen överlämna alla anmälningar och underrättelser som den har mottagit från eller som gäller en anslutande EFTA-stat i enlighet med och övervakningsavtalet samt som, om den anslutande staten hade varit medlem av Europeiska unionen, skulle ha getts in till kommissionen. EFTA:s övervakningsmyndighet skall efter anslutningen, till Europeiska kommissionen överlämna anhängiga ärenden som till följd av anslutningen omfattas av kommissionens behörighet. Detta gäller följande ärenden: - Ärenden som handläggs enligt artiklarna 53, 54, 57, 61 och 62 eller 65 i eller artikel 1 eller 2 i protokoll 25 till det avtalet, inbegripet ärenden där de faktiska omständigheterna inträffat före anslutningen. - Alla andra ärenden som har väckts hos EFTA:s övervakningsmyndighet inom ramen för övervakningsförfarandet enligt . Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 2 och 3 får EFTA:s övervakningsmyndighet efter anslutningen endast utföra de uppgifter som hänger samman med dess roll i förfaranden inför . EFTA:s övervakningsmyndighet skall emellertid, efter anslutningen, behålla sin behörighet vad gäller ärenden där de händelser som givit upphov till ett förfarande inträffade före anslutningen och som inte till följd av anslutningen omfattas av Europeiska kommissionens behörighet. Efter anslutningen får nya förfaranden inledas inför endast i ärenden där de händelser som enligt eller övervakningsavtalet givit upphov till ett förfarande inträffade före anslutningen och där en ansökan lämnas till efter anslutningen. En talan enligt artikel 36 eller 37 i övervakningsavtalet får emellertid väckas inom de tidsfrister som anges i artikel 36 tredje stycket och artikel 37 andra stycket i övervakningsavtalet, i dess lydelse enligt artikel 6 a i det här avtalet. Efter anslutningen får nya förfaranden enligt artikel 32 i övervakningsavtalet inte inledas inför . För det här avtalet gäller följande: a) De tidsfrister som fastställs i artikel 36 tredje stycket och artikel 37 andra stycket i övervakningsavtalet skall efter anslutningen vara en månad. b) Den tidsfrist som fastställs i artikel 20 i protokoll 5 till övervakningsavtalet skall efter anslutningen vara en månad. c) uppmuntras att förkorta de processuella tidsfrister som fastställts i dess rättegångsregler, antingen allmänt eller i enskilda ärenden, med vederbörlig hänsyn till de berörda parternas grundläggande processuella rättigheter. För de beslut som fattar i detta avseende krävs inget godkännande av EFTA-staternas regeringar. skall avsluta alla anhängiga ärenden efter anslutningen. Regeringarna för parterna till det här avtalet får emellertid, senast före utgången av dessa , i samförstånd förlänga med högst . Artikel 13 i protokoll 5 till övervakningsavtalet skall inte tillämpas på domare i som tjänstgör enligt det här avtalet. Detta avtal är upprättat i ett enda original på engelska, finska, isländska, norska, svenska och tyska, vilka samtliga texter är lika giltiga. Detta avtal skall ratificeras av de avtalsslutande parterna i enlighet med deras respektive konstitutionella krav. Det skall deponeras hos , som skall överlämna bestyrkta kopior till alla övriga avtalsslutande parter. Ratifikationsinstrumenten skall deponeras hos som skall anmäla detta till alla övriga avtalsslutande parter. Detta avtal träder i kraft mellan Republiken , , , och Republiken som anslutningsfördraget, under förutsättning att dessa stater har deponerat sina ratifikationsinstrument före . Efter den dagen träder detta avtal i kraft efter den då den sista deponeringen gjordes. Om denna deponering görs senare än före påföljande månads början träder detta avtal emellertid i kraft först i efter den då deponeringen gjordes. Furstendömet kan ansluta sig till detta avtal , under förutsättning att och övervakningsavtalet senast den dagen har trätt i kraft med avseende på och att har deponerat sitt anslutningsinstrument avseende detta avtal. Efter den dagen kan ansluta sig till detta avtal efter den då anslutningsinstrument avseende detta avtal har deponerats, under förutsättning att och övervakningsavtalet har trätt i kraft med avseende på . Anslutningsinstrumentet skall deponeras hos som skall anmäla detta till alla avtalsslutande parter. TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal. Som skedde i . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen med anledning av anslutning till Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att ikraft- och övergångsbestämmelserna till lagen med anledning av anslutning Europeiska unionen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse[1] Föreslagen lydelse Denna lag träder i Denna lag träder i kraft kraft den dag regeringen , då lagen bestämmer såvitt avser b) (1992:1317) om ett och i övrigt den 1 europeiskt ekonomiskt , då lagen samarbetsområde (EES) (1992:1317) om ett skall upphöra att gälla. europeiskt ekonomiskt Den upphävda lagen samarbetsområde (EES) skall dock fortsätta skall upphöra att gälla. att tillämpas på Den upphävda lagen skall förhållanden som hänför dock fortsätta att sig till den tid under tillämpas på förhållanden vilken lagen varit i som hänför sig till den kraft med de undantag tid under vilken lagen som följer av fördraget varit i kraft med de om undantag som följer av , Republiken , a) fördraget Republiken 1994 om och , Republiken anslutning , Republiken till Europeiska och unionen. anslutning till Europeiska unionen, och b) lagen (1994:000) om övergångsbestämmelser för en period efter vissa EFTA-staters anslutning till Europeiska unionen. De fördrag och andra instrument som anges i 4 § skall kungöras i (). **Fotnot** [1] Lydelse enligt prop. 1994/95:19. 3 Ärendet och dess beredning förhandlingar om medlemskap i unionen (EU) resulterade i ett anslutningsfördrag mellan Europeiska unionens medlemsländer och de ansökande länderna , , och . Svenska folket skall i en folkomröstning ta ställning till om i enlighet med anslutningsfördraget skall inträda som medlem i unionen eller inte. I propositionen 1994/95:19 medlemskap i unionen föreslås bl.a. att godkänner anslutningsfördraget och antar förslag till lag med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Vid ett svenskt medlemskap blir och bestämmelserna i anslutningsfördraget gällande i . Det framgår av den föreslagna anslutningslagen som träder i kraft vid anslutningen. Anslutningslagen innehåller en övergångsbestämmelse som rör övergången från Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) till EU och som anger att EES-lagen skall upphöra att gälla men fortsätta att tillämpas på förhållanden som hänför sig till den tid under vilken lagen varit i kraft med de undantag som följer av anslutningsfördraget. Som närmare framgår av medlemskapspropositionen behövs därutöver vissa kompletterande bestämmelser för att säkerställa bl.a. att EFTA-institutionerna EFTA:s övervakningsmyndighet och trots att övervakningsavtalet upphör att gälla i förhållande till de EFTA-stater som blir medlemmar i , kan färdigbehandla vissa ärenden som hänför sig till tiden för . Ett avtal om detta, i fortsättningen kallat övergångsavtalet, har undertecknats. i engelsk och svensk text finns i bilaga 1 och 2. Övergångsreglerna har behandlats bl.a. i den referensgrupp inom som upprättats för integrationsrättsliga frågor. Övergången från EES till EU från rättsliga synpunkter har också behandlats i betänkandet Anslutning till EU - förslag till övergripande lagstiftning (SOU 1994:10), som också remissbehandlats. Regeringen tar i denna proposition upp frågan om godkännande av övergångsavtalet och lagstiftningsfrågor med anledning av avtalet. Lagrådets yttrande har inhämtats över förslaget till anslutningslag (prop. 1994/95:19, bilaga 8). Huvudprinciperna när det gäller de rättsliga aspekterna med avseende på övergången från EES till EU har således behandlats där. De nu aktuella kompletterande lagförslagen är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats i detta lagstiftningsärende. 4 Förhållandena under EES undertecknade EG och de tolv nuvarande medlemsländerna i EU och EFTA-länderna avtalet om ett Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES). Avtalet går i korthet ut på att EFTA-länderna får del av EG:s inre marknad. Avtalet omfattar bl.a. en huvuddel och ett stort antal bilagor. I bilagorna görs hänvisningar till ca 1600 EG-rättsakter som med nödvändiga anpassningar integrerats i avtalet. undertecknade också EFTA-länderna två avtal sinsemellan. Dessa är avtalet om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (övervakningsavtalet) och avtalet om en ständig kommitté för EFTA-staterna (kommittéavtalet). Därutöver undertecknades ett avtal om en kommitté med ledamöter från EFTA-staternas parlament. Avtalen har godkänts av (prop. 1991/92: 170 (bil.1), bet. 1992/93:EU 1, rskr. 1992/93:18). Sedan efter en folkomröstning inte hade möjlighet att ratificera eller de tre EFTA-avtalen, utarbetades kompletterande avtal, s.k. justeringsprotokoll med nödvändiga ändringar i avtalen. Dessa har också godkänts av (prop. 1992/93:225 bet. 1992/93:EU 3, rskr. 1992/93: 404). huvuddel och vissa bestämmelser i protokoll har införlivats med svensk rätt genom lagen (1992:1317) om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES). I samma lag har också övervakningsavtalets huvuddel jämte protokollen 1 - 4 införlivats med svensk rätt. har sedermera utökats med ytterligare närmare 500 EG-rättsakter genom beslut av av . har godkänt även dessa ändringar (prop. 1993/94:203, bet. UU23, rskr. 1993/94:367). Syftet med är att skapa ett dynamiskt och homogent EES med lika konkurrensvillkor och med respekt för samma regler för enskilda och företag (artikel 1 i ). För att uppnå detta syfte räcker det emellertid inte att gemensamma regler finns; reglerna måste också införlivas, tolkas och tillämpas på ett enhetligt sätt. Inom EU är det kommissionen och som har till uppgift att säkerställa att EG-reglerna införlivas, tolkas och tillämpas på ett enhetligt sätt. Under EES-förhandlingarna stod det tidigt klart att motsvarande institutioner skulle behövas också på EFTA-sidan. Mot denna bakgrund infördes i artikel 108.1 i en bestämmelse om att EFTA-länderna skulle upprätta en oberoende övervakningsmyndighet (EFTA:s övervakningsmyndighet) samt skapa förfaranden liknande dem som finns inom gemenskapen, däri inbegripet förfaranden för att säkerställa att skyldigheterna enligt uppfylls och för att kontrollera lagenligheten av åtgärder av EFTA:s övervakningsmyndighet gällande konkurrens. Genom artikel 108.1 ålades EFTA-länderna således att upprätta en oberoende övervakningsmyndighet samt att ge denna övervakningsmyndighet samma befogenheter som kommissionen har såvitt avser övervakning inom gemenskapen. I artikel 108.2 anges att EFTA-länderna skall upprätta en domstol (). skall, i enlighet med ett särskilt avtal mellan EFTA-länderna, vad gäller tillämpningen av , vara behörig särskilt för a) mål eller ärenden som rör övervakningsförfarandet avseende EFTA-länderna, b) överklaganden av beslut på konkurrensområdet i ärenden som fattats av EFTA:s övervakningsmyndighet, c) lösning av tvister mellan två eller flera EFTA-länder. Artikel 108.2 innebär således att EFTA-länderna åläggs att upprätta en med behörighet som i stor utsträckning motsvarar . Genom övervakningsavtalet, som trädde i kraft med , upprättades såväl EFTA:s övervakningsmyndighet som . Avtalet innehåller närmare bestämmelser om dessa två institutioners sammansättning och behörighet. Enligt artikel 50.2 i övervakningsavtalet skall varje EFTA-stat som ansluter sig till Europeiska gemenskapen upphöra att vara part i avtalet som anslutningen blir gällande. EFTA:s övervakningsmyndighet består av fem ledamöter. Dessa ledamöter skall vara oberoende i förhållande till sina respektive regeringar och får varken söka eller ta emot instruktioner från parlament, regeringar, organisationer etc. Beslut fattas med enkel majoritet. Det krävs tre ledamöter för beslutförhet. Till sin hjälp har ledamöterna ett hundratal anställda som bereder de frågor som övervakningsmyndigheten fattar beslut om. har sitt säte i . Dess uppgifter kan delas in i två kategorier, nämligen övervakning och administrativa uppgifter. Övervakningsuppgifterna kan i sin tur delas in i fyra olika delområden beroende på de olika förfaranderegler som tillämpas. Dessa områden är allmän övervakning och övervakning på områdena upphandling, statsstöd och konkurrens. Bestämmelser om allmän övervakning finns i artiklarna 22 och 31 i övervakningsavtalet. Av dessa artiklar framgår att EFTA:s övervakningsmyndighet skall övervaka att EFTA-länderna uppfyller sina åtaganden enligt . Det kan t.ex. röra sig om huruvida nationell lagstiftning strider mot diskrimineringsförbudet i eller frågor om hur EFTA-länderna införlivar direktiv som omfattas av . Om EFTA:s övervakningsmyndighet misstänker att bestämmelser inte iakttas, inleds en dialog med det berörda landet. För att skaffa sig en bättre överblick över det rådande läget kan övervakningsmyndigheten t.ex. begära in nödvändig information från landet i fråga, rådfråga oberoende experter etc. Om EFTA:s övervakningsmyndighet finner att det berörda EFTA-landet inte uppfyller sina förpliktelser enligt , kan den utfärda en s.k. formell underrättelse. I den ombeds landet att inkomma med synpunkter beträffande den påstådda överträdelsen, vanligtvis . Om landet i fråga bestrider det påstådda fördragsbrottet, inte vidtar rättelse eller om landet inte svarar alls, kan EFTA:s övervakningsmyndighet utfärda ett motiverat yttrande. Rättar sig landet inte efter övervakningsmyndighetens yttrande inom föreskriven tid, kan frågan föras till . Det förfarande som EFTA:s övervakningsmyndighet följer när det gäller allmän övervakning är identiskt med det förfarande som kommissionen följer enligt artikel 169 i . Av bestämmelserna i artikel 23 och protokoll 2 till övervakningsavtalet framgår att EFTA:s övervakningsmyndighet också skall övervaka att bestämmelser på området för offentlig upphandling iakttas av EFTA-länderna. Om en klar och konkret överträdelse av upphandlingsreglerna uppmärksammas, kan EFTA:s övervakningsmyndighet vända sig till det berörda EFTA-landet och begära rättelse. EFTA-landet kan då meddela övervakningsmyndigheten att man vidtagit rättelse, lämna en motiverad förklaring till varför rättelse inte vidtagits eller ange att upphandlingen uppskjutits. Anser EFTA:s övervakningsmyndighet att svaret är otillfredsställande, kan den väcka talan mot EFTA-landet inför . Det förfarande som beskrivits är identiskt med det som kommissionen tillämpar i förhållande till medlemsstaterna inom EU enligt det s.k. första rättsmedelsdirektivet. Av bestämmelserna i artikel 24 och protokoll 3 till övervakningsavtalet framgår att EFTA:s övervakningsmyndighet skall övervaka att bestämmelser på området för offentliga stöd iakttas av EFTA-länderna. EFTA:s övervakningsmyndighet skall således pröva om stödåtgärder i EFTA-länderna är förenliga med . I detta syfte skall övervakningsmyndigheten granska såväl befintliga som planerade stöd för att avgöra om dessa är förenliga med stödbestämmelser. Om ett EFTA-land ger stöd utan att anmäla detta till EFTA:s övervakningsmyndighet eller om stöd ges trots att EFTA:s övervakningsmyndighet sagt nej, kan övervakningsmyndigheten väcka talan mot EFTA-landet i fråga vid . EFTA:s övervakningsmyndighet kan också kräva att EFTA-landet i fråga återkräver ett felaktigt utbetalat stöd. Det förfarande som beskrivits är identiskt med det som kommissionen tillämpar i förhållande till medlemsstaterna inom EU enligt artikel 93 i . Ovan nämnda övervakningsuppgifter utför EFTA:s övervakningsmyndighet i förhållande till EFTA-länderna som sådana. På konkurrensområdet har emellertid EFTA:s övervakningsmyndighet långtgående befogenheter också i förhållande till företag och enskilda. Protokoll 4 till övervakningsavtalet anger att avtal, samordnade förfaranden m.m. som begränsar konkurrensen inom EES eller missbruk av en dominerande ställning på EES-marknaden är förbjudna utan att det krävs föregående beslut om detta. Förfaranden som strider mot detta förbud kan föranleda kraftiga administrativa böter. För att undvika detta kan näringsidkare och företag anmäla avtal till EFTA:s övervakningsmyndighet för s.k. icke-ingripandebesked, dvs. ett besked att avtalet inte omfattas av konkurrensreglerna i , eller för att få ett beslut om undantag från förbudet. Endast anmälda avtal är skyddade från böter fram till beslutstidpunkten. behörighet på konkurrensområdet motsvarar den som kommissionen har enligt rådets förordning (EEG) nr 17/62. På områdena för transport, företagsfusioner och kol- och stål gäller särskilda förfaranderegler inom gemenskapen. De förfaranderegler EFTA:s övervakningsmyndighet följer på dessa områden motsvarar dem som gäller för kommissionen inom EU. består av fem domare. Domarna tillsätts av EFTA-ländernas regeringar i samförstånd. Domstolen fattar beslut i plenum och med enkel majoritet. Tre ledamöter krävs för beslutförhet. Till sin hjälp har domarna var sin rättssekreterare (eng. legal secretary). Vidare finns två jurister vid domstolen som skall bistå med utredningar om nationella förhållanden i EFTA-länderna. En justitiesekreterare biträder domstolen i dess arbete. Sammanlagt är ett trettiotal personer verksamma vid . Domstolen har sitt säte i . behörighet liknar den behörighet som och förstainstansrätten har tillsammans. Viktiga skillnader finns emellertid, av vilka två särskilt bör nämnas. Dels finns inte någon förstainstansrätt på EFTA-sidan. Eftersom förstainstansrätten upprättades inom gemenskapen huvudsakligen av arbetsbelastningsskäl, fanns inte någon anledning vid undertecknande att upprätta en förstainstansrätt på EFTA-sidan.Dels kan inte ogiltigförklara normativa rättsakter inom EES vilket enligt artikel 173 i kan göra inom gemenskapen. Nedan beskrivs kortfattat viktigare uppgifter. Om EFTA:s övervakningsmyndighet stämmer ett EFTA-land inför enligt förfarandet för den allmänna övervakningen skall avgöra om ett fördragsbrott föreligger (artikel 31 i övervakningsavtalet). har vidare möjlighet att avgöra tvister mellan EFTA-länder beträffande (artikel 31 i övervakningsavtalet). Det kan i detta sammanhang erinras om att tvister mellan medlemsstater inför är mycket sällsynta och har endast ett sådant fall fullföljts inför . Om en domstol i ett EFTA-land konfronteras med en fråga om hur skall tolkas får den domstolen, om den anser det nödvändigt för att döma i saken, begära ett rådgivande yttrande från (artikel 34 i övervakningsavtalet).