prop · GI03144 · 1995-01-01 00:00:00 — Det gäller dels arbetsgivare i vissa fall om det behövs för att pröva den som söker anställning, dels om regeringen meddelar dispens efter individuell prövning och den enskilde kan styrka att hans rätt är beroende av upplysningen.I fråga om innehållet i utdraget gäller enligt polisregisterkungörelsen samma begränsningar som när det gäller sådant utdrag som en enskild kan få beträffande sig själv enligt polisregisterlagen. Enligt 8 § första stycket kriminalregisterlagen och 3 § första stycket första punkten polisregisterlagen har ombudsmän, , , , , , Alkoholinspektionen, länsstyrelse, länsrätt, polis- och åklagarmyndighet samt domstol rätt till uppgifter ur PBR. Andra myndigheter har enligt 8 § andra stycket kriminalregisterlagen och 3 § första stycket andra punkten polisregisterlagen rätt till utdrag ur registret om och i den utsträckning regeringen för ett visst slag av ärenden ger tillstånd till det. Regeringen har också möjlighet att föreskriva att uppgiftslämnandet får begränsas. Enligt 12 § kriminalregisterlagen och 9 § polisregisterlagen får uppgifter lämnas till den officiella statistiken och för andra forskningsändamål. har beställaransvaret för den officiella statistiken för rättsväsendet och kan välja mellan att själv producera statistiken eller lägga ut ansvaret på annan. Enligt 13 § kriminalregisterlagen får enligt regeringens föreskrifter uppgift om utländsk medborgare lämnas till dennes hemland. Uppgifter får också lämnas till en annan stat vid överförande av straffverkställighet. Vidare kan regeringen lämna tillstånd till att uppgifter även i andra fall får lämnas ut till en myndighet i främmande stat. Enligt 4 § polisregisterlagen får upplysningar i vissa fall lämnas till utländska myndigheter. Det gäller bl.a. polis- och åklagarmyndigheter i nordiska länder eller i en stat som är ansluten till . I sin rapport rörande register och i det aktuella lagstiftningsärendet har Datainspektionen mot bakgrund av den europeiska rekommendationen satt i fråga om inte omfattningen av det nuvarande utlämnandet av uppgifter bör begränsas. Några konkreta förslag eller synpunkter i fråga om sådan begränsningar har dock inte lämnats. Självfallet talar integritetsaspekter för att uppgifter om ådömda påföljder inte bör lämnas ut om det inte finns vägande skäl för det. Å andra sidan måste uppgifter ur registren få användas i den utsträckning som motsvarar syftet med registreringen. Det finns enligt regeringens mening inte anledning att förändra de regler som gäller för uppgiftslämnande ur registren. Utgångspunkten bör därför vara att myndigheter och enskilda bör få del av uppgifter i registret i samma utsträckning som . Den nya registerstrukturen och det ökade kravet på uppgiftslämnande till utländska myndigheter medför dock att reglerna måste förändras. Uppgiften att föreslå sådana förändringar bör anförtros den ovan nämnda utredningen. 8.1 Innehållet i registret Regeringens förslag: Utgångspunkten skall vara att det i misstankeregistret registreras samma upp- gifter som enligt den s.k. personbladsrutinen. I registret skall alltså föras in uppgift bl.a. om den som har fyllt och som är skäligen miss- tänkt för brott. Därutöver skall i registret också antecknas talan om förvandling av böter. Promemorians förslag: skall innehålla uppgift om den som har fyllt och som är skäligen misstänkt för brott och om den mot vilken det inletts talan om förvandling av böter. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som yttrat sig i frågan är positiva till förslaget. Vissa synpunkter har dock framförts. i anser att det är angeläget att även den som är registreras eftersom misstankeregistret skall användas främst för samordning av olika brottsutredningar beträffande samma person. anmärker att det av den i promemorian föreslagna lagtexten inte kan utläsas vem som skall ansvara för bedömningen av om skälig misstanke föreligger. Skälen för regeringens förslag: Som nämnts i det föregående får i polisregister tas in uppgift om den som är misstänkt för brott om det är av särskild betydelse för brottsspaning. Med stöd av denna bestämmelse registreras i PBR uppgifter enligt den s.k. personbladsrutinen. Enligt föreskrifter och allmänna råd för per- sonbladsrutinen (FAP 441-2) åligger det lokal polismyndighet, och i vissa fall tull- och åklagarmyndighet, att upprätta ett personblad, personblad 1, om den som har fyllt är skäligen misstänkt för a. brott mot , b. brott mot trafikbrottslagen, c. brott mot narkotikastrafflagen, d. valutaförordningen (1959:264) och e. brott mot andra lagar eller författningar då för brottet är stadgat svårare straff än böter eller disciplinstraff. I föreskrifterna görs undantag från registreringen bl.a. för vissa brott mot och trafikbrottslagen. Personblad skall också upprättas beträffande en person som på begäran av utländsk myndighet hörs som misstänkt för i utlandet begånget brott av angivet slag. Det skall också upprättas beträffande en person som begärts utlämnad till utlandet. Vidare skall personblad upprättas beträffande person som av utländsk polis hörts som misstänkt för i utlandet begånget brott av sådant slag att det omfattas av personbladsrutinen och målet har överlämnats direkt till svensk åklagarmyndighet för beslut i åtalsfrågan samt beträffande person i mål där beslut att inte väcka åtal har redovisats till men talan därefter väckts efter överprövning. Sedan åklagaren har fattat beslut i åtalsfrågan upprättas ytterligare ett personblad, personblad 2. Även detta sänds till . Uppgifterna från personbladen registreras i PBR. De nya misstankeregistret är avsett att ersätta den registrering av uppgifter enligt personbladsrutinen som sker i PBR. är således i första hand avsett för samordning av pågående brottsutredningar beträffande samma person. Registret kommer också att ha en viss betydelse för brottsspaning och vid olika lämplighetsprövningar men dessa användningsområden är av sekundär betydelse. Det har inte framkommit något som i fråga om vilka uppgifter som bör registreras ger anledning till någon mera betydande avvikelse från den nuvarande ordningen. I registret skall alltså i första hand föras in uppgifter om bl.a. den som har fyllt och som är skäligen misstänkt för brott som omfattas av personbladsrutinen. Uttrycket skälig misstanke knyter an till reglerna om förundersökning i brottmål i 23 kap. 18 § . Det bör vara ett uppdrag för den tidigare nämnde utredaren att överväga vilka ytterligare uppgifter som kan behöva tas in i registret. Utöver anteckningar som sker enligt personbladsrutinen bör i registret också antecknas talan om förvandling av böter. Anteckning därom sker i polisregister med stöd av 6 § polisregisterkungörelsen. Även i dessa fall kan uppkomma liknande samordningsfrågor som i fråga om brottsmisstankar (se t.ex. 15 § andra stycket och 19 § bötesverkställighetslagen, 1979:189). Regeringens förslag: Utgångspunkten skall vara att uppgifterna i misstankeregistret skall gallras, dvs. förstöras, när misstanken har prövats, t.ex. genom att förundersökningen har avslutats utan att åtal väckts, åtalet har lagts ned eller saken har prövats av domstol. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens med den avvikelsen att det i promemorian sägs att uppgifterna skall utgå ur registret. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig i frågan har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. Synpunkter har dock lämnats på enskildheter i förslaget. ombudsmän, och gör samma anmärkningar som beträffande belastningsregistret, avsnitt 7.2. Skälen för regeringens förslag: Enligt 14 § polisregisterkungörelsen skall uppgifter utgå ur PBR bl.a. om misstanke som antecknats inte längre föreligger eller när den registrerade har fyllt , allt under förutsättning att det kan ske med hänsyn till registrets tekniska beskaffenhet. uppgift är i första hand att tjäna som underlag för en samordning av olika ärenden beträffande samma person. En uppgift om en brottsutredning är av betydelse för samordningen av olika ärenden bara så länge saken som omfattas av utredningen inte slutligen prövats. När ärendet är avslutat finns det därför inte någon anledning att behålla uppgiften i misstankeregistret. Huvudregeln bör enligt regeringens mening därför vara att uppgifterna skall finnas kvar i registret till dess misstanken har prövats, t.ex. genom att förundersökningen har avslutats utan att åtal väckts, åtalet har lagts ned eller saken har prövats av domstol. När detta har skett bör uppgifterna gallras, dvs. I vissa fall, t.ex. om vederbörande har dömts för brottet, kan uppgifterna komma att föras över till andra register. Vad som har sagts om uppgifter om brottsmisstanke bör i motsvarande delar gälla också för talan om förvandling av böter. 8.3 Utlämnande av uppgifter Regeringens förslag: Utgångspunkten skall vara att myndigheter och enskilda skall få del av uppgifter i misstankeregistret i samma utsträckning som de har rätt till motsvarande uppgifter i PBR. Promemorians förslag: Överensstämmer huvudsakligen med regeringens förslag med den avvikelsen att det i promemorian föreslås att den enskilde skall få del av uppgifterna när han enligt 23 kap. 18 § har underrättats om misstanken. Remissinstanserna: De flesta av de remissinstanser som har yttrat sig i frågan tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Datainspektionen anser att det är en brist att det inte närmare har övervägts om begränsningar i uppgiftslämnandet kunnat ske. Datainspektionen, liksom och , anser vidare att det bör belysas om en enskild part i ett förvaltningsärende har rätt att få del av uppgifter ur registret med stöd av förvaltningslagen (1986:223). , och har i olika avseende förespråkat en utvidgad rätt till uppgifter ur registret. Datainspektionen avstyrker, på samma skäl som anförts beträffande belastningsregistret, att uppgifter skall lämnas för framställning av den officiella statistiken. Skälen för regeringens förslag: Beträffande skälen för regeringens förslag hänvisas till vad som har sagts beträffande påföljdsregistret, avsnitt 7.3. Det ingår dock i den tidigare nämnda utredarens uppdrag att överväga hur bestämmelserna bör utformas, bl.a. vad avser den enskildes rätt till uppgifter ur registret. Inom pågår ett utvecklingsarbete som gäller utformningen av datasystemen för misstanke- och kriminalregistret. Som nämnts ovan under 3.1 har dessutom frågan om formen för samordning av informationsförsörjningen inom rättsväsendet setts över av . De riktlinjer som läggs fram i denna proposition medför krav på betydande förändringar i fråga om den lagstiftning som skall omgärda den centrala brottsregistreringen. Ett genomförande av förslagen i sin helhet torde förutsätta att det systemtekniska arbetet har slutförts. Sammanfattning av departementspromemorian Lag om kriminalregister, m.m. (Ds 1992:32) Inom ramen för det arbete som görs inom Samarbetsorganet för rättsväsendets informationssystem, , har lagts förslag om att ersätta den nuvarande centrala brottsregistreringen hos med nya register. Författningsbestämmelser för brottsregistreringen finns i lagen (1963:197) om allmänt kriminalregister och lagen (1965:94) om polisregister m.m. I denna promemoria läggs fram förslag till en författningsreglering av den framtida brottsregistreringen. Promemorian innehåller förslag till tre olika författningar, nämligen en kriminalregisterlag, en lag om misstankeregister och en lag om polisregister. I anslutning till dessa lagar läggs också fram förslag till för- ordningsbestämmelser. Enligt förslagen skall den centrala registreringen av påföljder ske i ett register, kriminalregistret. I detta register skall också ingå sådana påföljds- uppgifter som antecknats i körkortsregistret. Vidare skall ett särskilt misstankeregister inrättas. I detta skall antecknas uppgifter om skälig misstanke om brott. Polisregisterlagen skall gälla för de register som förs av polisen för spanings- och utredningsändamål. I vissa delar innebär förslagen en anpassning till hur den centrala brottsregistreringen är anordnad tekniskt. I fråga om registrens innehåll och utlämnande av uppgifter behålls i huvudsak den nuvarande ordningen. Vissa förändringar föreslås bl.a. i fråga om gallring. I promemorian tas dessutom upp vissa andra frågor, bl.a. polisens registrering av s.k. förspaningsuppgifter. Promemorieförslaget innebär att datoriserade förspaningsregister inte bör få inrättas. Remissinstanserna - departementspromemorian Lag om kriminalregister, m.m. (Ds 1992:32) ombudsmän, för , , Kammarrätten i , Länsrätten i , , Riksåklagaren, , , , Datainspektionen, Samarbetsorganet för rättsväsendets informationssystem (Ju 1968:59), (Ju 1989:02), Över- befälhavaren, , , , , , , , , , , , , , i , i , , , i , , , , Centralorganisationen /SR, , Föreningen , Föreningen , , ombud i körkortsfrågor, Medborgarrättsrörelsen. Sammanställning över remissyttranden har upprättats inom och finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr 92-1623). Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1994/95:144 Riktlinjer för registreringen av påföljder m.m.