prop · GI0356 · 1995-01-01 00:00:00 — fl., 2. skatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200), 3. skatt eller 3. skatt eller avgift enligt lagen avgift enligt lagen (1928:376) om skatt (1928:376) om skatt på lotterivinster, på lotterivinster, lagen (1941:251) om lagen (1941:251) om särskild varuskatt, särskild varuskatt, lagen (1957:262) om lagen (1957:262) om allmän energiskatt, allmän energiskatt, lagen (1961:372) om lagen (1961:372) om bensinskatt, lagen bensinskatt, lagen (1961:394) om (1961:394) om tobaksskatt, tobaksskatt, stämpelskattelagen stämpelskattelagen (1964:308), lagen (1964:308), lagen (1972:266) om skatt (1972:266) om skatt på annonser och på annonser och reklam, lagen reklam, lagen (1972:820) om skatt (1972:820) om skatt på spel, lagen på spel, lagen (1973:37) om avgift (1973:37) om avgift på vissa på vissa dryckesförpackningar, dryckesförpackningar, lagen (1973:1216) om lagen (1973:1216) särskild skatt för om särskild skatt för oljeprodukter och oljeprodukter och kol, kol, bilskrotningslagen bilskrotningslagen (1975:343), lagen (1975:343), lagen (1977:306) om dry- (1977:306) om dry- ckesskatt, lagen ckesskatt, lagen (1978:69) om (1978:69) om försäljningsskatt på försäljningsskatt på motorfordon, lagen motorfordon, lagen (1978:144) om skatt (1978:144) om skatt på vissa resor, lagen på vissa resor, (1982:691) om skatt lagen (1982:691) om på vissa kassettband, skatt på vissa lagen (1982:1200) om kassettband, lagen skatt på vid- (1982:1200) om eobandspelare, lagen skatt på vid- (1982:1201) om skatt eobandspelare, på viss elektrisk lagen (1982:1201) kraft, lagen om skatt på viss (1983:1053) om skatt elektrisk kraft, på omsättning av vissalagen (1983:1053) värdepapper, lagen om skatt på (1983:1104) om omsättning av vissa särskild skatt för värdepapper, lagen elektrisk kraft från (1983:1104) om kärnkraftverk, lagen särskild skatt för (1984:351) om elektrisk kraft från totalisatorskatt, kärnkraftverk, lagen lagen (1984:355) om (1984:351) om skatt på vissa totalisatorskatt, dryckesförpackningar, lagen (1984:355) om lagen (1984:404) om skatt på vissa stämpelskatt vid dryckesför- inskriv- packningar, lagen ningsmyndigheter, (1984:404) om lagen (1984:405) om stämpelskatt vid stämpelskatt på inskriv- aktier, lagen ningsmyndigheter, (1984:410) om avgift lagen (1984:405) på bekämpningsmedel, om stämpelskatt på lagen (1984:852) om aktier, lagen lagerskatt på viss (1984:410) om bensin, lagen avgift på (1988:1567) om bekämpningsmedel, miljöskatt på inrikes lagen (1984:852) om flygtrafik, lagen lagerskatt på viss (1990:582) om kol- bensin, lagen dioxidskatt, lagen (1988:1567) om (1990:587) om miljöskatt på inrikes svavelskatt, lagen flygtrafik, lagen (1990:613) om (1990:582) om kol- miljöavgift på utsläppdioxidskatt, lagen av kväveoxider vid (1990:587) om energiproduktion, svavelskatt, lagen lagen (1990:662) om (1990:613) om skatt på vissa pre- miljöavgift på utsläpp miebetalningar, av kväveoxider vid lagen (1990:1087) om energiproduktion, lagerskatt på vissa lagen (1990:662) om oljeprodukter, lagen skatt på vissa pre- (1990:1427) om miebetalningar, särskild premieskatt lagen (1990:1087) för grupplivförsäkring,om lagerskatt på m. m., lagen vissa olje- (1991:1482) om produkter, lagen lotteriskatt, lagen (1990:1427) om (1991:1483) om skatt särskild premieskatt på vinstsparande m. för grupplivförsäk- m., lagen (19- ring, m. m., lagen 92:1479) om (1991:1482) om lagerskatt på viss lotteriskatt, lagen bensin, lagen (1991:1483) om (1992:1438) om skatt på vinst- dieseloljeskatt och sparande m. m., användning av vissa lagen (1992:1479) oljeprodukter, lagen om lagerskatt på (1992:1439) om viss bensin, lagen lagerskatt på (1992:1438) om dieselolja, dieseloljeskatt och användning av vissa oljeprodukter, lagen (1992:1439) om lagerskatt på dieselolja, lagen (1994:000) om tobaksskatt, lagen (1994:000) om alkoholskatt, lagen (1994:000) om skatt på energi, 4. skatt enligt vägtrafikskattelagen (1973:601), lagen (1976:339) om saluvagns- skatt, fordonsskattelagen (1988:327), lagen (1988:328) om fordonsskatt på utländska fordon, 5. tull, särskild avgift enligt 39 § tullagen (1973:670) och avgift enligt lagen (1968:361) om avgift vid införsel av vissa bakverk, 6. avgift enligt lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område, lagen (1974:226) om prisreglering på fiskets område, lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel, lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m. m. och lagen (1990:616) om införande av lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m. m., 7. avgift som uppbärs med tillämpning av lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, 8. avgift enligt lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens område. Förmånsrätten omfattar ej dröjsmålsavgift och liknande avgift som utgår vid försummelse att redovisa eller betala fordringar och ej heller skatte- eller avgiftstillägg och förseningsavgift. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1994:209. 3 Ärendet och dess beredning Utredningen (Fi 1991:09) om teknisk EG-anpassning av de indirekta skatterna, som tillsattes , har haft till uppgift att lämna förslag till den lagtekniska anpassningen av mervärdesskatten och punktskatterna som behövs vid ett svenskt medlemskap i har avlämnat dels delbetänkandet Punktskatterna och EG (SOU 1994:74), dels slutbetänkandet Mervärdesskatten och EG (SOU 1994:88). Utredningens sammanfattning av betänkandet Punktskatterna och EG finns i bilaga 1. Betänkandena har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena har gjorts inom och finns i fråga om delbetänkandet Punktskatterna och EG tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 2016/94). Regeringen har i propositionen 1994/95:19, som ett led i det förberedelsearbete som måste komma till stånd om folkomröstningen utmynnar i ett ja till EU, föreslagit att godkänner det svenska anslutningsfördraget med EU samt slutakten till fördraget. I propositionen har översiktligt redovisats behovet av ändrad lagstiftning på punktskatteområdet vid ett eventuellt svenskt medlemskap i . I betänkandet Punktskatterna och EG har utredningen lagt fram förslag till EG-anpassade skatteregler för i första hand tobaks- och alkoholbeskattningen. Regeringen avser nu att ta upp det förslag som utredningen har lämnat om EG-anpassad tobaks- och alkoholbeskattning m.m. vid ett svenskt medlemskap i . När det gäller punktskatterna på energiområdet återfinns regeringens förslag i prop. 1994/95:54, Ny lag om skatt på energi, m.m. Datainspektionen har anmodats avge yttrande över bestämmelserna om inrättande av ett register över upplagshavare, registrerade varumottagare och skatteupplag i 36 § förslaget till ny lag om tobaksskatt och i 36 § förslaget till ny lag om alkoholskatt. Datainspektionen har i yttrande anfört att inspektionen ingenting har att erinra mot förslagen. Datainspektionens yttrande finns i bilaga 4. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslaget till ny tobaksskattelag och förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter. Det till Lagrådet remitterade lagförslaget finns i bilaga 5. I fråga om övrig lagstiftning i propositionen har lagrådsgranskning inte skett. När det gäller förslaget till ny alkoholskattelag överensstämmer förslaget i de centrala delarna med förslaget till ny tobaksskattelag, varför en granskning av Lagrådet skulle sakna betydelse. Övriga lagförslag är av sådan lagtekniskt enkel beskaffenhet att lagrådsgranskning inte erfordras. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Lagrådets synpunkter tas upp i författningskommentaren till den nya tobaksskattelagen. Punktskatter på varor som alkoholdrycker, tobak, oljeprodukter och liknande har funnits i . Ett flertal punktskatter av detta slag slopades emellertid vid ingången av som en följd av skattereformen. De återstående punktskatterna på varuområdet är emellertid av stor statsfinansiell betydelse. Motsvarande punktskatter finns vanligen också i andra länder, bl.a. inom EU. Bestämmelser om det administrativa förfarandet vid uttag av punktskatter och prisregleringsavgifter finns i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter (LPP) och i förordningen (1984:247) om punktskatter och prisregleringsavgifter (FPP). LPP gäller i huvudsak inte i fråga om skatter som skall erläggas till tullmyndighet. i är beskattningsmyndighet för de punktskat- ter som anges i 1 kap. 1 § första stycket 1 LPP. Vem som är skattskyldig och tidpunkten för skattskyldighetens inträde regleras inte i LPP utan i respektive skatteförfattning. Av LPP framgår att den som är skattskyldig skall redovisa skatten till beskattningsmyndigheten genom att lämna deklaration. Skatteredovisningen i deklarationen skall vanligtvis avse bestämda tidsperioder, s.k. redovisningsperioder. Som regel är kalendermånad redovisningsperiod. Särskilda bestämmelser om längre redovisningsperioder finns dock i vissa skatteförfattningar. Den som är skattskyldig skall vara registrerad hos beskattningsmyndigheten. Detta framgår av de olika skatteförfattningarna. I FPP finns bestämmelser om att den som skall vara registrerad skall anmäla detta till beskattningsmyndigheten. Till varje redovisningsperiod skall hänföras den skatt för vilken redovisnings- skyldighet inträtt . En allmän förutsättning för redovisnings- skyldigheten är att skattskyldigheten har inträtt. Som huvudregel gäller att redovisningen av skatt skall ske enligt bokföringsmässiga grunder. Skattskyldig vars skatteredovisning avser redovisningsperiod skall lämna deklaration till beskattningsmyndigheten för varje period. Deklarationen skall ha kommit in senast den 25:e efter redovisningsperiodens slut. Den som är registrerad som skattskyldig skall lämna deklaration även om han inte har någon skatt att redovisa för perioden. Skattskyldig som inte redovisar skatt för perioder skall lämna deklaration efter varje skattepliktig händelse. Deklarationen skall - om annat inte stadgas i aktuell skatteförfattning - ha kommit in dagar efter den skatteplik- tiga händelsen. Har deklarationen kommit in för sent påförs förseningsavgift. Skatten för viss redovisningsperiod eller, när skatteredovisningen inte avser sådan period, för varje skattepliktig händelse, skall vara inbetald senast den dag då deklarationen skall ha kommit in till beskattningsmyndigheten. Betalning anses ha skett den dag då den har bokförts på ett särskilt angivet konto. Betalas skatten för sent tas dröjsmålsavgift ut. För varje redovisningsperiod eller, om skatten inte avser redovisningsperioder, för varje skattepliktig händelse skall fattas ett beskattningsbeslut. Det finns tre typer av beskattningsbeslut, nämligen s.k. grundläggande beskattningsbeslut, omprövningsbeslut och beslut om skatteberäkning. I och med att en deklaration har kommit in i rätt tid till beskattningsmyndig- heten anses beskattningsbeslut ha fattats i enlighet med deklarationen (s.k. grundläggande beskattningsbeslut). Har deklarationen inte kommit in i rätt tid anses skatten ha bestämts till noll kronor. Att skatten anses bestämd till noll kronor innebär dock endast att den är så bestämd intill dess något annat har beslutats. Kommer deklarationen in till beskattningsmyndigheten anses beslut i stället ha fattats i enlighet med deklarationen, om inte ett omprövningsbeslut har meddelats . Omprövning kan ske på begäran av den skattskyldige eller på beskattnings- myndighetens eget initiativ. Omprövning skall ske i samband med att ett beslut överklagas. När en förvaltningsdomstol ändrat ett beskattningsbeslut i en fråga skall beskattningsmyndigheten fatta beslut om skatteberäkning. Detta innebär att myndigheten skall räkna ut och besluta om den nya skatten för den aktuella redovisningsperioden. beskattningsbeslut kan överklagas till Länsrätten i Koppar- bergs län, vars beslut kan överklagas till Kammarrätten i . 4.3 Materiella tobaksskatteregler Enligt 1 § lagen (1961:394) om tobaksskatt (LTS) skall tobaksskatt erläggas för tobaksvaror, dvs. cigarrer, cigariller, cigaretter, röktobak, snus och tuggtobak, ur tulltaxenr. 24.02 och 24.03 tulltaxelagen (1987: 1068). Skatt utgår vid tillverkning inom landet och vid import av skattepliktig vara. Skattskyldig är den som tillverkar skattepliktig vara inom landet för att sälja den och den som hos i har registrerats som importör (3 § LTS). Enligt 4 § LTS kan den som för in tobaksvaror till landet för att återförsälja dem ansöka hos skattemyndigheten om att få bli registrerad som skattskyldig. Kravet är att införseln skall vara av större omfattning eller att det annars finns särskilda skäl. Skattskyldigheten inträder då varan levereras till köpare eller tas i anspråk för annat ändamål än försäljning eller - vid avregistrering - finns i lager (5 § LTS). Om en skattepliktig vara förs in i landet av någon annan än den som är registrerad skall skatten betalas till tullmyndigheten. Därvid gäller tullagen (1987:1065). Bestämmelserna om skattesatser finns i 2 § LTS. Härav framgår att tobaksvaror beskattas efter vikt. Cigarrer, cigariller och cigaretter beskattas efter varans styckevikt i gram. Sålunda ingår även filter och dylikt i beskattningsvikten. Röktobak, tuggtobak och snus beskattas efter kilogramvikt. Följande skattesatser gäller: Varuslag Vikt för 1 st. (gram) Belopp för 1 st. (öre)(kr) Cigarrer och cigariller grupp I t.o.m. 1,7 34 grupp II över 1,7 t.o.m. 3,0 38 grupp III " 3,0 " 5,0 42 grupp IV " 5,0 51 Cigaretter grupp I t.o.m 0,85 71 grupp II över 0,85 t.o.m. 1,20 78 grupp III " 1,20 " 1,55 83 grupp IV " 1,55 " 1,90 88 grupp V " 1,90 93 Angivna skattesatser avser 1994. Enligt LTS skall skattesatserna därefter omräknas med hänsyn till ändringar i den allmänna prisnivån. uppbörd av tobaksskatten för var . Antalet skattskyldiga var 14. Tullens uppbörd uppgick till . Skattskyldiga skall vara registrerade hos i (4 § LTS). Enligt bestämmelser i skall den som är registrerad lämna deklaration för varje redovisningsperiod, som är kalendermånad. Bestämmelser om avdrag i deklaration finns i 7 § LTS som innebär att avdrag får göras för skatt på vara som a) förvärvats för återförsäljning och för vilken skattskyldighet tidigare inträtt, b) återtagit i samband med återgång av köp, c) av den skattskyldige eller för hans räkning utförts ur riket eller förts till svensk frihamn för annat ändamål än att förbrukas där, d) lagts upp på tullager som inrättats för förvaring av proviant, eller utförts ur riket såsom proviant på fartyg eller luftfartyg eller levererats för för- säljning i exportbutik, e) tillhandahållits för framställning av enligt denna lag icke skattepliktiga varor, f) försålts med förlust för den skattskyldige, i den mån förlusten hänför sig till bristande betalning från köparen. Dryckesskatt skall erläggas vid omsättning inom landet och vid införsel av spritdrycker, vin, starköl och öl. Bestämmelserna finns i lagen (1977:306) om dryckesskatt (LDS). Beskattningen av alkoholdrycker förändrades helt då den tidigare procentavgiften som beräknades på varuvärdet slopades. Nuvarande skatt relateras enbart till dryckens alkoholhalt och tas ut efter en progressiv skatteskala. Beteckningarna i LDS har samma betydelse som i lagen (1977:292) om tillverkning av drycker, m.m. (LDT). är tillstånds- och tillsynsmyndighet när det gäller tillverkning av drycker. Skatteplikten omfattar omsättning inom landet och införsel av spritdrycker, vin, starköl och öl (1 § LDS). Definitionerna av de olika dryckerna finns i 1-5 §§ LDT. Med spritdryck förstås sprit som är avsedd att förtäras som dryck. Sprit är en vara som innehåller alkohol i en koncentration av mer än 1,8 viktprocent. Vin och maltdryck anses dock inte som sprit. Teknisk sprit räknas inte till sprit- drycker eftersom den inte är avsedd för förtäring. Med vin avses dryck som är framställd genom jäsning av saft från druvor, bär, frukt eller rabarber och som innehåller mer än 1,8 viktprocent men högst 22 volymprocent alkohol. Vin kallas lättvin om det har en alkoholhalt av högst 15 volymprocent och starkvin om alkoholhalten överstiger 15 men ej 22 volymprocent. Med maltdrycker förstås jäst, odestillerad dryck som är framställd med torkat eller rostat malt som huvudsakligt extraktgivande ämne. Starköl är maltdryck som innehåller mer än 2,8 viktprocent alkohol och öl är maltdryck vars alkoholhalt överstiger 1,8 men ej 2,8 viktprocent. (1,8 viktprocent motsvarar 2,25 volympro- cent; 2,8 viktprocent motsvarar 3,5 volymprocent). Öl med alkoholstyrka under 1,8 viktprocent, lättöl, är skattefri . Skattskyldig i fråga om spritdrycker och vin är enligt 4 § LDS det i lagen (1977:293) om handel med drycker (LDH) angivna partihandelsbolaget (). I fråga om starköl och öl är den skattskyldig som inom landet yrkesmässigt tillverkar dryckerna. Skattskyldig skall vara registrerad hos beskattnings- myndigheten. Om verksamheten är av större omfattning eller om det finns särskilda skäl kan även importörer, som yrkesmässigt för in skattepliktiga malt- drycker till landet för försäljning till återförsäljare, registreras (8 § LDS). Enligt 9 § LDS inträder skattskyldigheten för spritdrycker och vin när levererar dryckerna till . Skattskyldigheten för starköl och öl inträder när dryckerna levereras till köpare eller tas i anspråk för annat ändamål än försäljning eller, vid avregistrering, finns i lager. Vid införsel till landet av skattepliktig dryck av annan än registrerad skattskyldig skall dryckesskatt erläggas till tullmyndigheten och då tillämpas tullagen (15 § LDS). Införsel av spritdrycker, vin och starköl får med vissa undantag bedrivas endast av . Som ovan nämnts slopades den tidigare värderelaterade procentavgiften . Den nya dryckesskatten relateras endast till dryckernas alkoholhalt och tas ut efter en progressiv skatteskala, dvs. den rena alkoholen beskattas hårdare ju högre alkoholhalt drycken har. Skatten är sammansatt av ett grund- belopp och - för drycker med en alkoholhalt som överstiger 19 volymprocent - ett tilläggsbelopp. I fråga om drycker med en alkoholhalt som inte överstiger 19 volymprocent har skatteskalan indelats i intervall inom vilka skatt tas ut med samma belopp. För drycker vars alkoholhalt överstiger sju men inte 19 vo- lymprocent utgår beskattningen från intervall om tre volymprocentenheter. För drycker vars alkoholhalt understiger sju volymprocent har skattesatserna utformat utifrån de traditionella alkoholgränserna för maltdrycker. Drycker med en alkoholhalt som överstiger 19 volymprocent har en skattesats för varje hel volymprocent. För drycker med en alkoholhalt mellan 19 och 39 volymprocent åstadkoms progressionen genom att tilläggsbeloppet ökar vid var femte volym- procent. Följande skattesatser gäller: Alkoholhalt, Skatt, kronor volymprocent per liter över högst grundbelopp tilläggsbelopp 2,25 3,5 3,10 - 3,5 4,5 8,80 - 4,5 7 13,00 - 7 10 17,80 - 10 13 27,80 - 13 16 38,10 - 16 19 49,40 - 19 24 49,40 5,30 för varje hel volymprocent som översti- ger 19 24 29 75,90 6,40 för varje hel volymprocent som översti- ger 24 29 34 107,90 6,70 för varje hel volymprocent som översti- ger 29 34 39 141,40 8,00 för varje hel volymprocent som överstiger 34 39 181,40 8,10 för varje hel volymprocent som överstiger 39 Angivna skattesatser avser . Enligt LDS skall skattesatserna därefter omräknas med hänsyn till ändringar i den allmänna prisnivån. I fråga om drycker vars alkoholhalt överstiger 19 volymprocent skall avrundning ske uppåt till närmast hela volymprocenttal, om alkoholhalten uppgår till del av hel procent. uppbörd av dryckesskatten för uppgick till för spritdrycker, för vin, samt för öl. Antalet skattskyldiga var 1 för vin och sprit respektive 19 för öl. Tullens uppbörd av skatten på öl var . Skattskyldiga skall som ovan nämnts vara registrerade hos i och den som är registrerad skall lämna deklaration. Bestämmelser om redovisning finns i 2 kap. LPP. När det gäller avdrag i deklarationen finns bestämmelser i 13 § LDS som innebär att avdrag för skatt på starköl och öl får göras för drycker som 1. har förts ut från landet eller har förts till svensk frihamn för annat ända- mål än att förbrukas där, eller såvitt gäller starköl, har levererats för försäljning i exportbutik, 2. har förvärvats för återförsäljning och för vilken skattskyldighet tidigare inträtt, 3. har återtagits i samband med återgång av köp, 4. har sålts med förlust för den skattskyldige i den mån förlusten hänför sig till bristande betalning från köpare. I fråga om deklaration för spritdrycker och vin får avdrag endast ske då drycker har återtagits i samband med återgång av köp. Enligt 1 § lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam (RSL) skall reklamskatt erläggas för annons, som är avsedd att offentliggöras inom landet, och för reklam, som är avsedd att spridas inom landet i annan form än annons. Skatteplikten kan i huvudsak delas upp på tre områden: annonser, reklamtrycksa- ker och övrig reklam. Med annons menas ett särskilt utrymme som upplåtits i en trycksak för åter- givning av text eller bild för annan än utgivaren och sådant utrymme i en trycksak som tagits i anspråk av utgivaren för egen reklam. Med trycksak enligt RSL förstås avtryck som framställts i flera lika exemplar i tryckpress eller genom screenförfarande. Upplåtet utrymme i eller på något som inte är att anse som trycksak är således inte någon skattepliktig annons. Skatteplikt föreligger för alla annonser för vilka vederlag utgår, oavsett in- nehåll. Sålunda beskattas alla mot betalning införda offentliga meddelanden, kungörelser, familjeannonser m.m. Skatteplikt föreligger även för annonser som avser reklam och som är gratis införda. Med reklam förstås enligt RSL ett meddelande som används i kommersiell verksamhet och har till syfte att åstadkom- ma avsättning genom försäljning, köp eller liknande av vara, fastighet, nyttighet eller tjänst. Skatteplikt föreligger för reklamtrycksaker (5 § RSL). Enligt 1 § RSL förstås med reklamtrycksak: trycksak som framställts huvudsakligen i syfte att offent- liggöra reklam. Vissa inskränkningar i trycksaksbegreppet har gjorts i RSL. Som trycksak anses därvid inte vara som försetts med tryck, om varan utgörs av penna, glas, klädesplagg eller annat som har ett självständigt bruksvärde eller om varan är avsedd att användas som affärshandling, kontorsmaterial, etikett, emballage eller liknande. Trycksaker som avser viss vara och skall åtfölja denna vid försäljning eller motsvarande, såsom garantisedel, bruksanvisning eller instruktionsbok anses inte som reklamtrycksak. Inte heller anses trycksak som enbart innehåller affärsteknisk information, information till återförsäljare, intern information till anställda, medlemmar m.fl., kalender, jubileumsskrift m.m. som reklamtrycksak enligt RSL. Vidare föreligger skatteplikt för övrig reklam som offentliggörs i s.k. ljustidning, i eller i anslutning till trafikmedel, butikslokal, sportanlägg- ning, teater eller liknande lokal, på fastighet eller på annat motsvarade sätt. Det är även skatt på reklam som återges genom visning av film eller återgivning av ljud (5 § RSL). Skattskyldig till reklamskatt är enligt 9 § RSL den som i yrkesmässig verksam- het inom landet offentliggör skattepliktig annons eller skattepliktig reklam i annan form än annons eller framställer skattepliktig reklamtrycksak. Om skattepliktig reklamtrycksak och i utlandet utgivet annonsblad införs till landet skall reklamskatt erläggas till tullmyndighet, varvid tullagen då gäller, 26 § RSL. Stadgandet tillämpas så gott som uteslutande på reklamtrycksaker. Införsel av utomlands utgivna annonsblad förekommer knappast alls. Med annonsblad avses sådan periodisk publikation som till övervägande del till- handahålls gratis (anvisningarna till 24 §).