prop · GI03189 · 1995-01-01 00:00:00 — I registret skall bl.a. bolagets styrelseledamöter, verkställande direktör, suppleanter och firmatecknare antecknas. Även personnummer och postadresser för dessa personer antecknas. Vidare skall antecknas av vilka och hur bolagets firma tecknas liksom vem som utsetts till revisor samt dennes personnummer och adress. När det inträffar någon förändring av den personkrets som ovan angivits skall detta genast anmälas för registrering. Om ett aktiebolag försätts i konkurs eller om det inleds en förhandling om offentligt ackord skall rätten underrätta PRV om ett sådant beslut för registrering i aktiebolagsregistret. En underrättelse skall också ske när konkursen avslutats eller förhandlingen om offentligt ackord avslutats på annat sätt än genom konkurs. är offentligt och utnyttjas flitigt av olika intressenter. Så brukar t. ex. konkursförvaltare ofta begära utdrag ur registret från PRV. Det finns möjlighet att rekvirera olika utdrag ur registret. Av särskilt intresse är de s.k. personnummerutdragen som innehåller uppgifter om en viss persons samtliga engagemang i olika aktiebolag. Av utdragen framgår bolagens organisationsnummer och firma, vederbörandes funktion i bolagen och huruvida bolagen avslutats genom konkurs samt datum för detta beslut. Utdraget innehåller alltså även "historiska" uppgifter i den bemärkelsen att tidigare styrelseuppdrag i aktiebolag, vilka har upplösts genom konkurs, redovisas. Detta är en nyhet från . PRV har regeringens tillstånd att sälja uppgifter ur aktiebolagsregistret. Vidare har Datainspektionen meddelat ett tillstånd för PRV att lämna ut uppgifter ur aktiebolagsregistret via terminal till myndigheter och enskilda som har behov av uppgifterna i sin verksamhet. kommer även personnummerutdragen att bli tillgängliga via terminal. Kronofogde- myndigheterna har direkt åtkomst till aktiebolagsregistret. De kan alltså via sina terminaler erhålla uppgifter om olika aktiebolag ur registret. Enligt RÅ/är de enheter inom polisen som sysslar med utredning av ekonomisk brottslighet i allmänhet hänvisade till att skriftligen begära ett utdrag ur aktiebolagsregistret. Sedan utredningen avgav sitt betänkande har situationen förändrats radikalt. har vissa av polisens s.k. eko-rotlar direkt åtkomst till aktiebolagsregistret, vilket alltså innebär att även de för brottsutredningarna mycket viktiga personnummerutdragen kommer att bli tillgängliga för polisen via terminal . Åklagarmyndigheterna har inte skaffat sig direkt åtkomst till aktiebolagsregistret. Något hinder mot att åklagarmyndigheten skaffar sig sådan åtkomst finns emellertid inte. Reglerna om handelsregister och föreningsregister återfinns i handelsregisterlagen (1974:157) respektive lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Registren fördes tidigare länsvis hos respektive länsstyrelse. är PRV registreringsmyndighet. Syftet med lagändringen är bland annat att uppnå en samlad och samordnad firmaregistrering genom ett ADB-baserat handels- och föreningsregister (prop. 1992/93:27 s. 15). I handelsregistret registreras handelsbolag och enskilda näringsidkare samt de ideella föreningar och stiftelser som bedriver näringsverksamhet. Registret skall bl.a. innehålla uppgifter om den enskilde näringsidkarens och bolagsmännens fullständiga namn, personnummer och postadress. För ideella föreningar och stiftelser gäller att motsvarande uppgifter om styrelseledamöter och suppleanter skall registreras. Även uppgifter om vem som tecknar föreningens eller stiftelsens namn skall registreras, utom då namnet tecknas av styrelsen ensam. Ändrade förhållanden skall anmälas till PRV för registrering i handelsregistret. Försätts en näringsidkare i konkurs skall detta registreras liksom uppgiften att konkursen har avslutats. I föreningsregistret registreras ekonomiska föreningar, bostadsrättsföreningar, sambruksföreningar och bostadsföreningar enligt äldre lag. PRV tillhandahåller personnummerutdrag även ur handels- och föreningsregistren. Av ett sådant utdrag framgår vilken typ av objekt som registreringen avser (enskild näringsidkare, handelsbolag, stiftelse som bedriver näring etc.) samt objektets firma och organisationsnummer. Vidare framgår den aktuella fysiska personens funktion i den juridiska personen och den tid under vilken vederbörande innehaft uppdraget. Sistnämnda uppgift är dock begränsad till den tid som PRV varit registreringsmyndighet. Detsamma gäller historiska uppgifter. Åtkomsten till registren via terminal är möjlig på samma sätt som till aktiebolagsregistret. Alla myndigheter och enskilda som har tillgång till aktiebolagsregistret har tillgång till handels- och förenings- registren. Datainspektionens tillstånd har samma omfattning för handels- och föreningsregistren som för aktiebolagsregistret, dvs. myndigheterna och de enskilda kan via personnummer söka i registren. Kronofogdemyndigheterna och polisen har direkt åtkomst till handels- och föreningsregistren. Åklagarmyndigheterna har möjlighet att erhålla direkt åtkomst till registren. Kronofogdemyndigheterna har i det exekutiva arbetet stöd av ett för alla myndigheterna gemensamt ADB-system, det s.k. redovisningssystemet för exekutionsväsendet, . Systemet omfattar en rad databaser som innehåller olika register. Dessa register utgör tillsammans utsökningsregistret, vilket regleras i utsökningsregisterlagen (1986:617) och utsökningsregisterförordningen (1986:678). I utsökningsregistret registreras , såvitt här är av intresse, att fysisk eller juridisk person försatts i konkurs. Vidare registreras beslut om bevakningsförfarande i konkurs samt vilken dag konkursen inträffat respektive avslutats. Även uppgift om konkursdomstol och domstolens målnummer antecknas i registret. Uppgifter om konkurs får bevaras under högst . förfogar över hela utsökningsregistret. En kronofogdemyndighet förfogar över registret, såvitt gäller uppgifter i mål hos myndigheten om exekutiva åtgärder. I fråga om uppgifter i ärenden som handläggs hos myndigheten är förfoganderätten begränsad till vissa i utsökningsregisterförordningen särskilt angivna uppgifter. och kronofogdemyndigheterna har direkt åtkomst till utsökningsregistret. Terminalåtkomsten för kronofogdemyndigheterna är dock begränsad i vissa hänseenden. En kronofogdemyndighet har terminalåtkomst till bl.a. uppgifter om en person som är registrerad som gäldenär hos myndigheten i mål om exekutiv åtgärd och om konkurs. Någon geografisk begränsning föreligger inte i förstnämnda fall. Även och skattemyndigheterna har terminalåtkomst till uppgifter om person som förekommer i ärende hos myndigheten. Ändamålet med utsökningsregistret har ändrats i syfte att tillåta en sambearbetning av vissa uppgifter i utsökningsregistret med uppgifter i centrala yrkestrafikregister (prop. 1993/94:168, bet. 1993/94:TU29, rskr. 1993/94:310, SFS 1994:590). Varken PRV, polisen eller åklagarmyndigheterna har direkt åtkomst till utsökningsregistret. I lagen (1986:436) om näringsförbud föreskrivs att skall föra ett register över meddelade näringsförbud. Utdrag ur registret, som är offentligt, skall fortlöpande skickas till andra register, t.ex. aktiebolagsregistret. Uppgifter om näringsförbud förs in i utsökningsregistret men inte i aktiebolagsregistret. PRV använder dock uppgifterna för att spärra ut den som har näringsförbud. är PRV ny huvudman för näringsförbudsregistret och registret förs med stöd av ADB (prop. 1993/94:171, bet. 1993/94:LU36, rskr. 1993/94:351, SFS 1994:586). I RSV:s Rapport 1991:1 föreslås, som tidigare nämnts, att uppgift om konkursförvaltare skall få registreras i . Datainspektionen har under remissbehandlingen påpekat att denna fråga tidigare varit föremål för Datainspektionens bedömning och att Datainspektionen då fann att utsökningsregisterlagen fick anses medge en sådan registrering. Datainspektionen har vidhållit denna uppfattning. Med anledning härav har inom upprättat ett konkursförvaltarregister, vilket omfattar samtliga konkursförvaltare i hela landet. Registret innehåller uppgifter om bl. a. vilka konkurser som en förvaltare handlägger och har handlagt samt namn och adress för förvaltaren och eventuell handläggare. Konkurser som har avslutats före redovisas inte. 7.3 En samlad konkursregistrering Regeringens förslag: - Ett register över fysiska personers och dödsbons konkurser skall föras hos () - Uppgift om konkursförvaltare och tillsynsmyndighet i fysiska och juridiska personers konkurser skall registreras hos PRV. Därigenom kommer en samlad konkursregistrering att finnas tillgänglig hos PRV. Mot denna bakgrund föreslås inte nu att ett nytt fristående centralt konkursregister skall inrättas. Promemorians förslag överenstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Promemorians förslag omfattar inte registrering av dödsbon och uppgift om tillsynsmyndighet i fysiska personers konkurser samt uppgift om konkursförvaltare och tillsynsmyndighet i juridiska personers konkurser. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Endast Ackordscentralen avstyrker förslaget. Några instanser, bl.a. , föreslår att ett beslut genom vilket högre rätt har upphävt ett beslut om en konkurs skall registreras omgående utan att man avvaktar att beslutet vinner laga kraft. Några instanser, bl.a. anser att uppgifter i registret bör tas bort när ett konkursbeslut upphävs. anser att uppgifter i registret bör gallras så snart konkursen har avslutats. föreslår att registret bör omfatta även dödsbon. föreslår att det i registret också skall anges vilken tillsynsmyndighet som handlägger konkursen. Ett stort antal instanser förordar att det upprättas ett centralt heltäckande konkursregister. Skälen för regeringens förslag: Uppgifter om konkurser är av intresse för en rad olika myndigheter. Polis och åklagare har i sitt arbete med utredningar om ekonomisk brottslighet behov av att snabbt få reda på om en juridisk person är försatt i konkurs. Uppgifter om företrädare för den juridiska personen är här av särskilt intresse. Kronofogdemyndigheterna är i sitt exekutiva arbete i behov av uppgifter om konkurser och även skattemyndigheterna har det behovet. i konkurs är ytterligare en myndighet som behöver uppgifter om konkurser. PRV har behov av uppgifter om fysiska personers konkurser för att kunna förhindra att dessa registreras som exempelvis styrelseledamöter i aktiebolag. Men det är inte bara myndigheter som vill inhämta konkursuppgifter. Företrädare för näringslivet, banker och andra kreditinstitut och i viss mån även privatpersoner är intresserade av att enkelt och snabbt kunna få reda på olika uppgifter i samband med konkurser. Av redovisningen i det föregående (avsnitt 7.2) framgår att uppgifter om konkurser finns i flera olika register. , handels- och föreningsregistren och utsökningsregistret innehåller tillsammans samtliga uppgifter om konkurser som är av intresse. Syftet med att inrätta ett nytt fristående centralt konkursregister är att alla dessa uppgifter skall samlas hos en enda myndighet och att uppgifterna skall bli lätt åtkomliga. Enligt regeringens mening är det angeläget att se till att konkursregistreringen uppfyller dessa krav som skyddet för den enskildes personliga integritet måste beaktas. Frågan är emellertid om man inte på ett enklare och lika, eller mer, ändamålsenligt sätt än genom att inrätta ett helt nytt register vid sidan av de befintliga registren kan åstadkomma just det som eftersträvas med ett centralt konkursregister. Enligt regeringens mening är det för frågan om behovet av att inrätta ett fristående heltäckande konkursregister avgörande om och hur den befintliga registerinformationen är åtkomlig. Det är nämligen knappast någon poäng i sig att samla en stor mängd uppgifter i ett nytt register om informationen ändå är lätt åtkomlig för användarna genom att de redan har terminalåtkomst till de befintliga registren. När det gäller förutsättningarna för att - utan att inrätta ett nytt centralt konkursregister - samla alla uppgifter om konkurser hos en enda myndighet kan det enligt regeringens mening som ett alternativ övervägas att låta PRV registrera alla de uppgifter om konkurser som är av intresse i sammanhanget. Verket är registreringsmyndighet för såväl aktiebolagsregistret som handels- och föreningsregistren. Uppgifter om konkurser för juridiska personer är alltså redan samlade hos PRV, om än inte i samma register. Däremot innehåller dessa register inte uppgift om konkursförvaltare. Denna uppgift finns i stället i utsökningsregistret. Vidare saknas uppgift om den tillsynsmyndighet som svarar för konkurstillsynen. Detta är en brist i den nuvarande registreringen hos PRV som inte har berörts i promemorian. Den kan åtgärdas genom att låta det uttryckligen framgå av aktiebolagslagen, lagen om ekonomiska föreningar och handelsregisterlagen att tingsrätten för registrering även skall underrätta registreringsmyndigheten om vem som har utsetts till konkursförvaltare och vilken tillsynsmyndighet som ansvarar för konkurstillsynen. Frågor som rör fysiska personers konkurser kan inte besvaras av PRV. Denna information finns endast i utsökningsregistret. Utsökningsregisterlagens relativt snäva ändamålsbeskrivning innebär att uppgifterna i registret är åtkomliga i begränsad omfattning. Tillgängligheten av uppgifterna är dessutom inskränkt genom att respektive kronofogdemyndighet endast har terminalåtkomst till uppgifter om en person som är registrerad som gäldenär hos myndigheten i mål om exekutiv åtgärd och om konkurs. För att få reda på om en fysisk person är i konkurs måste man i stället vända sig till tingsrätten. Domstolen kan emellertid endast uttala sig om personen i fråga är i konkurs vid just den tingsrätten. Ett s.k. konkursfrihetsbevis som en viss tingsrätt utfärdar utgör alltså endast bevis om att vederbörande inte är försatt i konkurs vid den tingsrätten. Även PRV behöver uppgifter om fysiska personers konkurser bl.a. för att kunna bevaka att sådana personer inte står registrerade som styrelseledamöter i aktiebolag. PRV är också i behov av att kunna kontrollera att en person som anmäls för registrering som styrelseledamot inte är försatt i personlig konkurs. Vad som saknas hos PRV är alltså information om fysiska personers konkurser. Det är enligt regeringens mening av största vikt för ett sunt fungerande näringsliv att en verkställande direktör eller en styrelseledamot i ett aktiebolag inte är i konkurs och att reglerna härom i aktiebolagslagen upprätthålls. Samma överväganden gör sig gällande avseende bolagsmän i ett handelsbolag. PRV bör därför ges möjlighet att genomföra de kontroller som krävs, vilket kan åstadkommas genom att uppgifter om fysiska personers konkurser registreras, förutom i utsökningsregistret, hos PRV. Verket kan då även överta tingsrätternas uppgift att utfärda de s.k. konkursfrihetsbevisen, vilka till skillnad från därigenom kommer att utgöra ett fullgott bevis om att en fysisk person inte är försatt i konkurs vid någon tingsrätt i landet. En fråga som väckts under remissbehandlingen av promemorians förslag är om registreringen också bör omfatta dödsbon. Den frågan har inte berörts i promemorian. Dessa uppgifter framgår bara av utsökningsregistret. Enligt regeringens mening är det nödvändigt att låta en sådan registrering omfatta även dödsbon om man skall åstadkomma en ordning där alla konkurser finns registrerade hos en och samma myndighet. Genom den nu redovisade ordningen skulle man få en samlad registrering hos PRV av uppgifter om såväl fysiska som juridiska personers konkurser, som bland annat kommer att innehålla uppgifter om ställföreträdare för juridiska personer som försatts i konkurs och uppgift om konkursförvaltare och tillsynsmyndighet. När det gäller frågan om vilka åtkomstmöjligheter som finns till de olika konkursuppgifterna har vissa förändringar skett sedan uttalande om att ett centralt register där uppgifter om konkursförvaltare samt företrädare för olika juridiska personer är samlade bör inrättas. Nuvarande reglering ger - såsom redovisats i avsnitt 7.2 - samtliga berörda myndigheter möjligheter att direkt via terminal erhålla uppgifter ur samtliga aktuella register med undantag för utsökningsregistret. Terminalåtkomsten kommer även att omfatta personnummerutdragen. Detta innebär - om man genomför den registrering av fysiska personers och dödsbons konkurser jämte uppgifter om konkursförvaltare och tillsynsmyndighet som redovisats i det föregående - att en sådan samlad lätt åtkomlig registrering som har efterlyst är uppfylld. Även de önskemål som har framförts i är därmed uppfyllda. Eftersom alla de uppgifter som är aktuella kan göras tillgängliga hos PRV i verkets datasystem blir frågan om att inrätta ett fristående register därmed en teknikfråga. För användarna torde det sakna betydelse hur uppgifterna är strukturerade i PRV:s datasystem så länge uppgifterna är lätt åtkomliga. På samma sätt som utsökningsregistret består av flera olika register inom de för kronofogdemyndigheterna gemensamma ADB-systemet kan samtliga uppgifter om konkurser finnas tillgängliga hos PRV i verkets datasystem, om än i olika register. Frågan om uppgifter om konkurser skall finnas i ett eller flera register blir enligt regeringens mening av underordnad betydelse så länge uppgifterna är tillgängliga för användarna på ett enkelt och smidigt sätt.Till detta kommer att förslag att inom REX-systemet upprätta ett nytt konkursregister inte är fritt från invändningar. är nämligen avsett för helt andra ändamål än vad som är fallet med ett konkursregister. I förarbetena till utsökningsregisterlagen betonas den snäva ändamålsbeskrivningen (prop. 1985/86:155 s. 12 ff). För att ett konkursregister skall kunna föras inom ramen för utsökningsregistret krävs att det ursprungliga ändamålet med registret överges och att flera olika myndigheter, utan anknytning till det exekutiva arbetet, får terminalåtkomst till registret. Detta är enligt regeringens mening mindre lämpligt. Vidare måste beaktas att ett nytt centralt konkursregister kommer att innehålla flera uppgifter som får anses känsliga från integritetssynpunkt. Detta kan komplicera frågan ytterligare och aktualisera en rad svåra överväganden. Mot bakgrund av det anförda är regeringen inte nu beredd att lägga fram förslag om att ett nytt centralt konkursregister skall inrättas. För att åstadkomma en samlad konkursregistrering föreslår regeringen i stället att det hos PRV inrättas ett nytt register över fysiska personers och dödsbon konkurser. Vidare föreslås en ändring av aktiebolagslagen, lagen om ekonomiska föreningar och handelsregisterlagen så att det klart framgår att tingsrätten för registrering skall underrätta PRV om vem som har utsetts till konkursförvaltare och vilken tillsynsmyndighet som skall ansvara för konkurstillsynen. Regeringen återkommer strax till frågan om den närmare utformningen av det nya registret och till ett antal följdändringar som förslaget medför i annan registerlagstiftning. Den nu föreslagna regleringen bygger till del på att användarna får tillgång till personnummerutdragen ur aktiebolagsregistret och handels- och föreningsregistren via terminal. Eftersom personnummerutdragen blir tillgängliga först finns det anledning att följa utvecklingen av hur denna åtkomstmöjlighet kommer att användas i praktiken. Vidare är det naturligtvis av intresse att följa utvecklingen och konsekvenserna av de nu föreslagna åtgärderna för att tillskapa en samlad konkursregistrering. Skulle det visa sig att åtkomstmöjlig-heterna till personnummerutdragen sammantaget med de förslag som förs fram inte är tillräckliga för att uppnå en samlad och effektiv konkursregistrering kan det finnas anledning att återkomma i frågan. Närmare om registreringen av fysiska personers och dödsbon konkurser Registreringen av fysiska personers och dödsbons konkurser bör enligt regeringens mening inte vara mer omfattande än nödvändigt. Det synes tillräckligt att vederbörandes namn, personnummer och adress registreras till- sammans med uppgift om när konkursen har beslutats och avslutats. Även uppgift om konkursförvaltare och vilken domstol som har fattat beslutet bör registreras. Av registret bör även framgå vilken tillsynsmyndighet som ansvarar för konkurstillsynen i den aktuella konkursen. Ett register över fysiska personers konkurser bör naturligtvis vara offentligt. Uppgifterna i registret bör alltså inte omfattas av sekretess med det undantag som följer av 7 kap. 16 § sekretesslagen (1980:100), vilket bl.a. innebär att sekretess kommer att gälla om det kan antas att utlämnande skulle medföra att uppgiften används för automatisk databehandling i strid med datalagen (1973:279). Flera remissinstanser uttalar sig i frågan - genast eller först när beslutet har vunnit laga kraft - som registrering bör ske. Enligt promemorieförslaget skall registrering ske genast, dvs. utan hinder av att beslutet inte har vunnit laga kraft. Enligt regeringens mening är en sådan ordning konsekvent med hänsyn till regeln i 17 kap. 4 § första stycket konkurslagen att ett konkursbeslut går i verkställighet . Ett konkursbeslut bör därför enligt regeringens mening föras in i registret utan hinder av att det inte har vunnit laga kraft. Enligt promemorieförslaget skall däremot ett beslut om upphävande av ett konkursbeslut inte registreras förrän det har vunnit laga kraft. Enligt regeringens mening är en sådan ordning inkonsekvent med hänsyn till vad som har sagts. Även ett beslut om upphävande av ett konkursbeslut går i verkställighet enligt regeln i 17 kap. 4 § första stycket konkurslagen. Enligt regeringens mening bör därför ett beslut om upphävande av ett konkursbeslut registreras utan hinder av att det inte har vunnit laga kraft. Enligt regeringens mening bör också motsvarande regler i 13 kap. 20 § aktiebolagslagen (1975:1385) och 11 kap. 20 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar ändras och utformas på samma sätt som den nu föreslagna regeln, dvs. man skall inte avvakta laga kraft för att registrera ett beslut om upphävande av ett konkursbeslut. Motsvarande regel i 16 § handelsregisterlagen (1974:157) har enligt gällande lydelse inte något uttryckligt krav på att anmälan förutsätter ett lagakraftvunnet beslut om upphävande. Däremot har den föreskriften en något annorlunda utformning. Det sägs där att ett beslut om upphävande av ett konkursbeslut skall medföra att den tidigare registreringen av konkursbeslutet skall avföras. Enligt regeringens mening är detta inte en helt lyckad utformning. Avsikten med registreringen är ju bl.a. att man av registret skall kunna utläsa förhållanden . Det bör därför givetvis framgå av registret att en näringsidkare har varit försatt i konkurs och att detta beslut har upphävts. Dessutom bör de författningar som reglerar registrering av konkurser vara utformade på ett enhetligt sätt, eftersom syften och behov är desamma. Föreskriften i 16 § handelsregisterlagen bör därför justeras i enlighet med det sagda. En annan fråga som förs på tal av ett antal remissinstanser är gallringsfrågan. I promemorian föreslås att uppgifterna skall gallras efter utgången av det kalenderår då konkursen avslutades. Några instanser förespråkar . Vissa instanser hävdar t.o.m. att uppgifterna bör gallras så snart konkursen är avslutad. Enligt regeringens mening är det värdefullt om uppgifterna i registret även har en historisk karaktär. Det kan vara av stort intresse att kunna ta reda på om en person var försatt i konkurs vid ett givet tillfälle i det förflutna. Regeringen ansluter sig därför till promemorians förslag om en femårig gallringstid. Slutligen har det från några remissinstanser framförts att registerregleringen inte bör tas in i konkurslagen. Som alternativ har framförts att regleringen tas in i en särskild lag eller att reglerna tas in i konkursförordningen.