prop · GI0310 · 1995-01-01 00:00:00 — Det bör bland annat framgå av lagtexten vilka krav som kan ställas på både dokument och process. (Kravet i MB på alternativ skall ges en vid tolkning och innefatta redovisning av hur verksamhetens, projektets, eller planens ändamål kan uppnås på annat sätt.) - - - Behovet av MKB, liksom omfattningen av densamma, bör särskilt utredas. Lokal miljömyndighet bör i första hand slutligt avgöra omfattning och innehåll i MKB. - - - Behovet av integrering av fler miljöanknutna lagstiftningar i blir särskilt tydligt när det gäller diskussionen om MKB-regler. Krav på miljökonse- kvensbeskrivningar i all planering. 13.43 : Enligt kommitténs förslag utvidgas kravet på miljökonsekvensbeskrivningar till att gälla alla tillstånds- och anmälningsärenden som görs enligt balken. Mot bakgrund av vad som senare framförs i balkens motiveringar, bl.a. 12 kap. 2 §, utgår vi från att Tryckfelsnisse varit framme. Vi tolkar det som om 1 §, första stycket, enbart avser miljöfarlig verksamhet. Detta eller motsatsen bör klargöras. - - - Något som inte närmare berörts i kommitténs förslag är vilka former som bör finnas för att underlätta allmänhetens och olika organisationers möjligheter att ta del av och påverka beslutsprocesser. - - - För att miljöhänsynen skall hörsammas måste MKBn komma in mycket tidigare i processen. - - - Nya stora satsningar som bygger på traditionell vägbunden transport bör för övrigt inte komma till stånd utan att alternativa lösningar i första hand getts chansen att reellt prövas. Det förutsätter en MKB där den ekonomiska kalkylen tar hänsyn till de verkliga kostnaderna för långsiktig miljöpåverkan i de olika altenativen. Svårigheten att sätta pris på miljön kan överbryggas om naturekonomiska räkenskaper som bygger på miljöindex och nyckeltal får en allmän acceptans. - - - Vi saknar den här typen av miljömässiga avvägningsregler under kapitlet om MKB. 13.44 : Kommunen konstaterar att skrivningen i 9 kap. § 1, att MKB skall genomföras om betydande miljöpåverkan kan befaras, måste innebära att de flesta planer och liknande enligt PBL skall innehålla en MKB. Även många andra beslut om förändringar, som inte föregås av en systematisk analys av miljökonsekvenserna måste miljökonsekvensbeskrivas. - - - Regeringen bör utnyttja möjligheterna i 9 kap. § 2, att föreskriva om ytterligare områden där MKB krävs, för att införa en storskalig planering av jord- och skogsbruket över fastighets-, kommun- och länsgränser. En sådan fortlöpande landskapsekologisk planering är en förutsättning för bevarandet av den biologiska mångfalden . - - - Det är viktigt att krav på MKB införs med stöd av 9 kap. § 2 vid regeringens och hantering av den storskaliga planeringen av livsmiljön. - - - De regler som i förs in för hur miljökonsekvensbeskrivningar skall utformas och utföras är enligt kommunens syn inte tillräckliga. Tydliga regler för utformningen av MKB måste tas fram. Dessa bör innehålla krav på att alternativa lösningar/lokaliseringar alltid skall redovisas (inklusive nollalternativ), liksom hur processen skall gå till vad gäller samråd, remisser, kompletteringar och godkännande. Åtminstone de mer allmänna, övergripande och grundläggande kraven bör framgå av . 13.45 : delar uppfattningen om vikten av att i större utsträckning utveckla och använda en miljöanpassad beslutsteknik. En sådan teknik innebär att beslut om åtgärder, som var för sig eller som sammantagna med andra åtgärder har stor betydelse för miljön, hälsan och hushållningen med naturresurser, skall grundas på en analys av beslutens miljökonsekvenser. Således tillstyrks förslaget att i införa bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar. Detta motiveras bl.a. också av att naturresurslagen införlivas. Utredningen förespråkar en utvidgning av kravet på konsekvensbeskrivningar. Utredningen föreslår därvid att sådana beskrivningar bör upprättas i alla tillstånds- och anmälningsärenden enligt balken och även i andra fall vid tillämpning av balken. anser att dessa krav är alltför omfattande. Kravet på miljökonsekvensbeskrivningar bör kunna prövas i de enskilda fallen med ledning av noggranna tillämpningsföreskrifter. Upprättandet av konsekvensbeskrivningar får ej försena beslutsprocessen mer än vad som är samhällsekonomiskt motiverat. Det är tillika en resursfråga att utarbeta mer eller mindre omfattande miljökonsekvensbeskrivningar. Däremot delar kommunen uppfattningen om vikten av miljökonsekvensbeskrivningar som en del av beslutsunderlagen. Om beslut fattas av prövningsmyndigheten att miljökonsekvensbeskrivning skall ges in, bör även s.k. nollalternativ redovisas i förekommande fall. Miljökonsekvensbeskrivningar bör upprättas endast i ärenden av större vikt eller annars om särskilda skäl föreligger. Kommunerna bör därvid vara remissorgan. 13.46 kommun: MKB föreslås bli ett obligatorium för alla tillståndsärenden i . Det finns dock skäl att ifrågasätta om MKB fyller sin funktion i alla situationer i förhållande till den ökade administration som lätt blir följden. För små enkla anmälningar bör knappast krävas fullständigt MKB. Eftersom målet med MKB är att förse den prövande myndigheten med ett bättre beslutsunderlag bör myndigheten själv avgöra behovet av MKB för mindre ärenden. 13.47 kommun: Förslaget att införa krav på MKB för alla tillstånd och anmälningar och även som en generell följd av föreskrifter är tveksamt. Risken är stor för att betydelsen av MKB urholkas. Det bör vara upp till respektive myndighet att i det enskilda fallet avgöra om en MKB behövs eller inte. Ett annat alternativ kan vara att i separata föreskrifter reglera de fall när MKB skall upprättas. 13.48 : En grundläggande tanke i är att miljökonsekvensbeskrivningar skall ingå i beslutsunderlag i avgöranden som påverkar människor och miljö. Detta synsätt är enligt vår uppfattning riktigt, dock bör endast syftet med miljökonsekvensbeskrivningen anges i , omfattningen bör inte närmare regleras. Enligt kommittén är det, för att syftet med en konsekvensbeskrivning skall uppnås, nödvändigt att alternativ redovisas. Också detta är enligt vår mening rimligt, dock bör ytterligare preciseringar inte göras. - - - förslag, om att miljökonsekvensbeskrivningar skall tillämpas även i fråga om verksamheter som omfattas av bestämmelserna i lagen om skötsel av jordbruksmark och skogsvårdslagen samt utfärdande av föreskrifter med stöd av dessa lagar, tillstyrks. 13.49 kommun: I betänkandet föreslås att miljökonsekvensbeskrivningar skall ingå i en ansökan om tillstånd eller i en anmälan enligt balken. - - - kommun menar att detta till en del kan leda til onödig byråkrati. I ingår nuvarande hälsoskyddslag. - - - Att obligatoriskt kräva miljökonsekvensbeskrivningar torde i allmänhet inte vara meningsfullt. I stället bör aktuell myndighet ha befogenhet att avgöra om miljökonsekvensbeskrivning krävs i det enskilda ärendet. - - - Regeringen eller ett centralt verk bör kunna meddela generella föreskrifter om obligatoriska miljökonsekvensbeskrivningar för sådana verksamheter och branscher där detta behövs. 13.50 kommun: föreslår vissa regler för MKB. har anslutit sig till Esbokonventionen om MKB. Det finns inget skäl att inte införa de regler som finns i Esbokonventionen i . bestämmelser är oklara och otydliga som nuvarande bestämmelser är. Erfarenheten av MKB i är inte uppmuntrande. Det beror troligen till stor del på oklara bestämmelser. - - - Opartiskheten i utförandet av en MKB är en viktig del i MKB-processen. - - - Kommunen delar uppfattningarna i avsnittet 13.2 att miljökonsekvensbeskrivningen skall vara en del av beslutsunderlaget och att den heller inte skall föregripa beslutsfattarnas avvägning genom att förorda ett visst alternativ. Kommunen stödjer tanken att omfattningen inte skall göras vidlyftigare än vad som är motiverat i det enskilda fallet och att kravet på fullständighet i beskrivningen inte får drivas in absurdum. Det är viktigt att finna rutiner för en rimlig avvägning mellan fullständighet, relevans och betydenhet, framhålls i betänkandet, något som också gäller avgränsningen av vilka och hur många olika alternativa lösningar som skall studeras. Reglerna för utarbetande av miljökonsekvensbeskrivningar samt deras innehåll bör inte vara alltför detaljerade. - - - Beskrivningen måste också vara så överskådlig och begriplig att även allmänheten skall kunna ta del av den. 13.51 : Det förefaller vara onödigt att alla ärenden skall innehålla miljökonsekvensbeskrivning. Det kan ju vara anmälan av sådan art att miljökonsekvensbeskrivning är uppenbart onödig. Man bör utforma parargrafen så, att om prövningsmyndigheten inte medger annat så skall ansökan eller anmälan innehålla miljökonsekvensbeskrivning. 13.52 : I balken förslås att en miljökonsekvensbeskrivning (MKB) skall ingå i alla ansökningar om tillstånd m.m. Vi är tveksamma till detta generella krav, då många ärenden är av bagatellartat slag och med en mycket ringa och lokal påverkan på omgivningen. Med ett generellt krav på MKB i sådana ärenden finns en risk för att respekten för MKB urholkas. Lagtexten kunde utformas i likhet med det i införda, men ej ikraftträdda, kravet på MKB i detaljplaner med betydande miljöpåverkan. - - - Det är viktigt att miljökonsekvensbeskrivningarna inte blir alltför tekniskt formaliserade utan anpassas och utformas efter vikten av de beslut som avses att fattas. Besluts- eller tillståndsmyndighet bör få möjlighet att bestämma om vilket beslutsunderlag som krävs i varje enskilt fall. 13.53 kommun: 9 kap. 4 § gäller om befintliga verksamheter omfattas av MKB-kravet och hur en sådan MKB skall se ut i jämförelse med t ex MKB för en ny verksamhet. Kommunen vill dock gärna att ett MKB-krav skall finnas för alla detalj- och översiktsplaner. 13.54 : 9 kap. 2 §. Med hänsyn till balkens mål om en långsiktigt hållbar utveckling är det särskilt viktigt att kraven på MKB beträffande jord- och skogsbruk inte gäller dessa näringars påverkan på miljön utan också det omvända. - - - Sjunkande biologisk produktionsförmåga leder till minskad hållbarhet för samhället. - - - 9:4: Det är bra att det i balken regleras att miljökonsekvensbeskrivningarna även skall omfatta alternativa förslag och nollalternativ. - - - 9 kap. 6 § Kommunernas behov av planeringsunderlag från regional och central nivå bör främst omfatta basdata om natursystemen. Data som kan integreras med andra data och användas som underlag för olika problem och planeringsändamål. 13.55 kommun: När det gäller anmälningsärenden bör miljökonsekvensbeskrivningen göras betydligt allmännare och enklare än övriga ärenden, eftersom anmälningsföretagen ofta är småföretag, vars miljöstörningar oftast är av mindre karaktär. I förslaget bör det dock klart framgå att miljökonsekvensbeskrivningar alltid skall ingå i regeringens tillåtlighetsprövningar och större trafiksatsningar i . 13.56 kommun: Miljökonsekvensbeskrivningar är i många fall välmotiverade, men det är uppenbart att man kommer att tolka uttrycket "betydande påverkan på människors hälsa eller miljö eller äventyra en långsiktigt god hushållning med naturresurser" i 9 kap. 1 § på olika sätt. En miljökonsekvensbeskrivning kan, särskilt om den skall omfatta alternativ, bli mycket omfattande och kostsam. Mycket hårda krav kan förhindra eller fördröja även mycket små ärenden. Det är därför angeläget att tydliggöra när det behövs en miljökonsekvensbeskrivning och när man kan avstå. - - - För övrigt har en kommitté tillsatts för att göra en översyn av , bl.a. vad avser miljökonsekvensbeskrivningar. Kommittén skall enligt sina direktiv lämna förslag . Beslut som berör bör lämpligen avvakta den kommitténs förslag och remissbehandlingen. 13.57 : Av själva lagtexten bör framgå vilka krav man kan ställa på MKB som dokument och procedur. 13.58 : 9 kap. 1 §. Förslaget innebär en alltför vid tolkning av behovet av MKB. Att kräva MKB vid anmälan av ett BDT-avlopp kan inte vara nödvändigt och kan leda till att respekten för MKB-begreppet minskar. Eftersom målet med MKB är att förse den prövande myndigheten med ett bättre beslutsunderlag bör myndigheten ges befogenhet att själv avgöra behovet av MKB i mindre ärenden. 13.59 kommun: Det är viktigt att kraven om miljökonse- kvensbeskrivningar (MKB) ställs i relation till den miljöpåverkan en ansökan/anmälan kan förväntas medföra. Det finns skäl att ifrågasätta om MKB i alla lägen erfordras som beslutsunderlag, för att kunna göra en samlad bedömning av inverkan på människors hälsa, miljön och hushållningen med naturresurser. Små och enkla verksamheter hanteras ofta som rutinärenden av den prövande myndigheten. Det är också mycket osäkert om den sökande i ett sådant fall kan förväntas göra en meningsfull MKB. Prövande myndighet bör ges befogenhet att själv avgöra behovet av MKB i mindre ärenden. 13.60 kommun: Som följd av balkens karaktär av ramlag är reglerna om miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) otydliga. En sak som inte behandlas i balken är kvalitén på MKB. Det finns en uppenbar risk att utredningkraven blir i det närmaste oändliga. MKB-verksamheten måste begränsas till verkligt betydelsefulla frågor. 13.61 kommun: Enligt skall en MKB ingå i en ansökan eller en anmälan som görs med stöd av balken eller föreskrift meddelad med stöd av densamma. Det kan dock ifrågasättas om MKB fyller en funktion i alla situationer i förhållande till den kunskap den ger och den ökade administation den medför. Tillstånds- eller tillsynsmyndigheten bör därför ges befogenhet att i mindre ärenden avgöra om MKB skall ingå. 13.62 : Förbundet avråder bestämt från att ett generellt krav på miljökonsekvensbeskrivningar införs. Då skulle MKB behöva upprättas också i ärenden med ringa och mycket lokal påverkan på omgivningen. Med ett generellt MKB-krav finns en påtaglig risk för att respekten för MKB snabbt urholkas. Kravet på MKB bör vara knutet till bedömningen att en betydande miljöpåverkan kan uppstå i det aktuella ärendet. - - - Förbundet vidhåller också uppfattningen att miljökonsekvensbeskrivningarna inte skall behöva utförs alltför formaliserat. De bör kunna anpassas och utformas med hänsyn till ärendets art och omfattning. Besluts- och tillståndsmyndigheterna bör därför ha möjlighet att bestämma vilket beslutsunderlag som krävs i varje enskilt ärende. 13.63 : Det är angeläget att arbetet med att utveckla MKB till ett kraftfullt instrument för miljöskyddet fortsätter. Enligt föreningens uppfattning fordras ytterligare preciseringar i lagen. - - - Förfarandet inför en miljökonsekvensutredning bör lagregleras. Miljökonsekvensutredarens integritet blir i vissa situationer en kritisk fråga. Särskilt i vägärenden, där den tillståndsgivande myndigheten kan vara planerare och projektör, måste integriteten säkerställas om miljökonsekvensutredningen skall vara trovärdig. - - - Föreningen anser att miljökonsekvensbeskrivningar skall innefatta inte bara de alternativ det finns för själva utförandet och driften, utan även vad en helt annan driftsform eller ett annat förfaringssätt skulle innebära för miljön. 13.64 : I kapitlet föreslås regler om miljökon- sekvensutredningar i stort sett i överensstämmelse med gällande regler. 1 § har enligt samfundets uppfattning fått en alltför strikt avfattning. Det finns och kommer att finnas ärenden där en MKB framstår som helt onödig. Det bör finnas möjlighet för en sökande att inge en ansökan utan MKB och låta domstolen avgöra om en MKB behövs och i så fall omfattningen av denna. 13.65 och : Det bör tydligare markeras att miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) kan vara mycket enkla när fråga är om okomplicerade verksamheter med begränsade störningar. Krav på alltför omfattande - och därmed kostsamma - konsekvensutredningar kan i praktiken fungera som effektiva hinder mot att tillstånd till projekt överhuvud söks. 13.66 , LRF: Vi vill ifrågasätta om kommittén inte utsträckt kravet på konsekvensbeskrivningar för långt. Förslaget innebär att konsekvensbeskrivningar krävs i stort som smått. Visserligen uttalar kommittén att miljökonsekvensbeskrivningar enligt 9 kap. 1 § 2 st. som regel inte blir aktuella vid enskilda jord- eller skogsbruksföretag, utan tanken är att obligatoriet skall gälla enbart vid enstaka större sådana företag. Lagtexten innehåller emellertid inte någon sådan begränsning. LRF ställer sig överhuvudtaget avvisande till tanken i 9 kap. 1 § andra stycket att konsekvensbeskrivningar skall vara obligatoriska i de i lagrummet angivna fallen även om den verksamhet, hantering eller åtgärd som är i fråga inte förutsätter tillstånd eller ens anmälan. Ett krav på miljökonsekvensbeskrivning för åtgärder till vilka inte är kopplat vare sig en tillståndsprövning eller ett anmälningsförfarande är ägnat att leda till stor osäkerhet för den enskilde om vad som gäller i det enskilda fallet. Det är oacceptabelt inte minst med hänsyn till att en konsekvensbeskrivning är förenad med kostnader som den som skall vidta åtgärden har att stå för. Dessutom torde erfordras tillskapande av en särskild byråkrati, med belastning på den redan hårt ansträngda statskassan, för att kontrollera efterlevnaden av den ifrågavarande regeln. - - - Beträffande bemyndigandefallen enligt 9 kap. 2 § uttalar kommittén, för de areella näringarnas vidkommande, att vad som kan föranleda krav på miljökonsekvensbeskrivningar inom jord- eller skogsbruket främst torde vara införandet av nya brukningsmetoder eller nya växt- eller trädslag. Enligt LRFs mening måste någon form av styrsel till för att inte föreskrifter från regeringen eller denna underordnad myndighet skall bli för betungande för de areella näringarnas utövare. Inte minst det ovan påtalade kostnadsansvaret för konsekvensbeskrivningar motiverar detta. LRF förordar därför att i 9 kap. 2 § tas in någon form av kvalifikationsbestämning. Den i 9 kap. 1 § 2 st. intagna lokutionen "betydande påverkan på människors hälsa eller miljön eller äventyra en långsiktig god hushållning med naturresurser" skulle härvid kunna tjäna som förebild. 13.67 : Den skyldighet för att lämna ut planeringsunderlag åt kommuner och myndigheter vilken föreslagits i 9 kap. 6 § bör utvidgas till att gälla även gentemot företag, kommuner och andra som kan behöva underlaget för exempelvis upprättande av ansökningshandlingar. 13.68 : I 9 kap. § 3 finns en bra beskrivning av syftet med MKB. Det är viktigt att miljökonsekvensbeskrivningens omfattning anpassas till objektets storlek, vilket också nämns i motiveringen. - - - har skyldighet att lämna ut planeringsunderlag till kommuner och myndigheter. Denna skyldighet bör utvidgas att gälla även gentemot företag och andra, som kan behöva dokument för att t.ex. upprätta ansökningshandlingar. 13.69 Plan- och : Enligt 9 kap. 1 § i betänkandet skall en miljökonsekvensbeskrivning, MKB, ingå i en ansökan om tillstånd eller i en anmälan som görs enligt balken eller enligt en föreskrift meddelad med stöd av balken. Vidare skall, enligt paragrafens andra stycke, MKB upprättas vid tillämpningen av balken eller en lag som anges i balkens 2 kap. 1 § andra eller tredje stycket - dvs. bl.a. PBL - om en verksamhet, hantering av en kemisk eller bioteknisk produkt eller av en vara eller någon annan åtgärd kan befaras medföra betydande påverkan på människors hälsa eller miljön eller äventyra en långsiktigt god hushållning med naturresurser. MKB:n skall i sådana fall upprättas innan verksamheten, hanteringen eller åtgärden kommer till stånd, även om det inte följer av första stycket. I specialmotiveringen till 9 kap. 1 § (Del 2 s. 69) uttalar utredningen: - - - Enligt vår mening är det lämpligt att i ställa ett principiellt krav på miljökonsekvensbeskrivningar i fall av betydande hälso- eller miljöpåverkan. Vi utgår från att bestämmelsen främst kommer att få betydelse vid den kommunala planeringen, där krav på miljökonsekvensbeskrivningar bara bör gälla för planer som verkligen har betydelse för miljön och där det synes mindre lämpligt att kommunernas skyldigheter i frågan regleras genom regeringsföreskrifter. - - - Enligt lagen (1992:1769) om ändring i skall MKB upprättas vid planläggning för vissa angivna typiskt miljöstörande anläggningar, om detaljplanen medger en användning av mark eller av byggnader eller andra anläggningar som innebär betydande miljöpåverkan. Denna konstruktion innebär att det finns en presumtion för att de i bestämmelsen angivna anläggningarna är av sådan beskaffenhet att MKB skall upprättas. - - - Det är osäkert om bestämningen i betänkandets lagtext för när MKB skall upprättas i praktiken skiljer sig i någon högre grad från PBL:s bestämning. Under alla omständigheter kommer det att uppstå svårigheter att avgöra när betydande påverkan på människors hälsa eller miljön eller när ett projekt kan äventyra en långsiktigt god hushållning med naturresurser i den mening som avses i den föreslagna lagtexten. Att projektet har de angivna effekterna kan komma att hävdas i snart sagt varje besvärsärende. Enligt Plan- och byggutredningens direktiv ankommer det uttryckligen på utredningen att överväga om kravet på MKB skall utvidgas och ges en mer generell tillämpning i ärenden enligt PBL. Den frågan kommer för Plan- och byggutredningens del att besvaras i det betänkande som skall läggas . - - - Jag förutsätter att Plan- och byggutredningens förslag beaktas i beredningen av förslaget till miljöbalk. 13.70 Akademikers , /SR: Eftersom målet med MKB är att förse den prövande myndigheten med ett bättre beslutsunderlag bör myndigheten ges befogenhet att själv avgöra behovet av MKB i mindre ärenden. 13.71 Föreningen : Skogsindustrierna kan acceptera att miljökonsekvensbeskrivningar införs för skogsbruket så länge de avser nya brukningsmetoder eller trädslag. har vi svårt att avgöra innebörden av skrivningen i utredningens specialmotivering som kan tolkas som att även andra arbetsföretag inom skogsbruket skall innefattas, enligt 9 kap. 1 § första stycket. Detta stycke har följande lydelse: "En miljökonsekvensbeskrivning skall ingå i en ansökan om tillstånd eller i en anmälan som görs enligt denna balk eller enligt en föreskrift meddelad med stöd av balken". - - - Skogsindustrierna kan inte tro att det är kommitténs mening att tillstånd eller anmälningar, som avser skogsbruket och som är kopplade till generellt skall beröras av kravet på miljökonsekvensbeskrivningar, men vill fästa uppmärksamheten på att skrivningarna kan misstolkas. 13.72 : Kommitténs förslag innebär att kravet på miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) utsträcks väsentligt. MKB skulle kunna krävas också vid små ingrepp i miljön, vilket avviker från det internationella synsättet. Vi anser att MKB bör vara ett beslutsinstrument enbart när det handlar om betydande ingrepp i miljön. Därför bör MKB inte komma i fråga vid enskilda arbetsföretag i skogsbruket. Balkens förslag innebär emellertid att jord- och skogsbrukarna kommer att avtvingas miljökonsekvensbeskrivningar vid ett stort antal enskilda arbetsföretag enligt grundregeln att MKB skall krävas vid tillstånds- och anmälningspliktiga arbetsföretag i balken. Men kommittén går ännu längre och öppnar möjligheter för MKB även vid arbetsföretag som inte regleras i balken. Så när miljöskyddskommittén gör bedömningen att MKB inte kan bli aktuellt vid enskilda jord- och skogsbruksföretag motsägs alltså detta av motivtexten i övrigt. - - - Skogsbruksföretagen kommer inte att kunna bära de merkostnader som MKB innebär och konsekvensbeskrivningen skulle förflackas som miljöpolitiskt styrmedel som en följd av överdriven användning. avvisar bestämt de föreliggande förslagen om MKB vid enskilda arbetsföretag i lantbruket. 13.73 : Kommittén föreslår att miljökonse- kvensbeskrivningar skall krävas i mycket större omfattning än . - - - avstyrker kommitténs förslag. Kravet på miljökonsekvensbeskrivning måste begränsas till dels sådana fall där miljöriskerna är extremt stora, dels där stora svårigheter föreligger att kräva ersättning och ansvar för eventuella skador och åtgärder för att reparera skadorna.