prop · GI0323 · 1995-01-01 00:00:00 — Att därutöver införa formella forumregler för åklagarna, på det sätt som gäller för domstol, anser vi inte vara motiverat. Slutligen föreslår vi att statsåklagarmyndigheten för speciella mål behålls i sin nuvarande form men att myndigheten ges administrativt stöd av någon av de större åklagarmyndigheterna i . Vi föreslår vidare att myndigheten skall fungera som central informationsbank, bl.a. när det gäller frågor av internationell karaktär. Vi betonar också vikten av ett väl fungerande samarbete med polisen och då framförallt med rikskriminalens eko-rotel. Vi redovisar vilka konsekvenser som kan uppkomma om våra förslag genomförs. Sammanfattningsvis anser vi att förslagen som rör avkriminalisering m.m., åtalsplikten och förundersökning bör frigöra viss kapacitet hos polis, åklagare och domstol. Med hänsyn till brottsutvecklingen och arbetsläget inom rättsväsendet är det enligt vår mening uppenbart att dessa resurser måste stanna inom rättsväsendet och användas för i första hand beivrande av allvarligare brottslighet och för att få ned handläggningstiderna. För åklagarnas del bör frigjord kapacitet främst användas för en mer aktiv förundersökningsledning. Härigenom bör förslagen kunna leda till att rättsväsendet förmår hantera fler ärenden inom givna resursramar. De organisatoriska förslagen bör skapa förutsättningar för att kunna bedriva åklagarverksamheten mer effektivt. Att närmare uppskatta de framtida effekterna av organisationsförändringarna är dock förenat med stora svårigheter. Sammantaget bör dock förslagen medföra vissa besparingseffekter och en ökad effektivitet inom hela åklagarväsendet. I anslutning till våra konsekvensanalyser belyser vi frågan om våra förslag allmänt ligger i linje med internationella åtaganden eller om det av andra skäl finns anledning att beakta internationella förhållanden. Vår bedömning är att vi för vår del inte finner att något av det vi föreslagit skulle kunna komma i konflikt med vad i internationella sammanhang förbundit sig. Våra förslag föreslås träda i kraft . Lagförslagen i betänkandet Ett reformerat åklagarväsende 1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om att 9 kap. 12 § och 10 kap. 10 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap. 12 § Vad i 8 kap. 13 § sägs om inskränkning i åklagares åtalsrätt skall äga motsvarande tillämpning beträffande annat i detta kapitel omförmält brott än grovt bedrägeri. Bedrägeri eller bedrägligt beteende som består i att en konsument gjort avtalsstridigt uttag på eget kredit- eller tillgångskonto får åtalas av åklagare endast om åtal är påkallat från allmän synpunkt. Bedrägligt beteende som avses i 2 § andra stycket må ej åtalas av åklagare, med mindre åtal finnes påkallat ur allmän synpunkt. 10 kap. 10 § Vad i 8 kap. 13 § sägs om inskränkning i åklagares åtalsrätt skall äga motsvarande tillämpning beträffande annat i detta kapitel omförmält brott än grov förskingring och sådan trolöshet mot huvudman som är att anse som grov. Olovligt förfogande över Undandräkt, olovligt egendom, som kommit i förfogande eller olovligt gärningsmannens besitt- brukande beträffande ning genom avtal, egendom, som kommit i enligt vilket ägande- gärningsmannens besitt- rätten skall övergå först ning genom avtal som sedan betalning avser hyra av egendomen erlagts, eller som eller enligt vilket gärningsmannen eljest äganderätten skall övergå innehar på grund av först sedan betalning er- kreditköp med förbehåll omlagts, eller som återtaganderätt, må ej gärningsmannen eljest åtalas av åklagare, med innehar på grund av mindre åtal finnes på- kreditköp med förbehåll om kallat ur allmän syn- återtaganderätt, får åtalas punkt. av åklagare endast om åtal är påkallat från allmän synpunkt. Denna lag träder i kraft . 2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att i 22 kap. skall införas en ny paragraf, 9 §, av följande lydelse dels att 23 kap. 1, 3, 4 a, 21 och 22 §§, 27 kap. 7 §, 48 kap. och 59 kap. 9 § skall ha nedan angivna lydelse dels att i 59 kap. 5-8 §§ ordet "strafföreläggande" skall bytas ut mot "föreläggande". Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 22 kap. 9 § Vad som sägs i 1 och 2 §§ om åtal för brott skall i tillämpliga delar gälla även utfärdande av före- läggande om påföljd. 23 kap. 1 § Förundersökning skall Förundersökning skall inledas så snart det på inledas så snart det på grund av angivelse grund av angivelse eller eller av annat skäl av annat skäl finns finns anledning att anledning att anta att anta att ett brott som ett brott som hör under hör under allmänt åtal har allmänt åtal har förövats. Detta gäller, om Förundersökning behöver inte något annat följer dock inte inledas, om av 4 a § eller 22 §. det är uppenbart att brottet inte kommer att kunna utredas. Att förundersökning inte be- höver inledas i vissa andra fall följer av 4 a § eller 22 §. Om det krävs angivelse för att brottet skall höra under allmänt åtal, får förundersökningen trots det inledas utan angivelse, om det innebär fara att avvakta en angivelse. I så fall skall målsägande underrättas . Om denne då inte anger brottet till åtal, skall förundersökningen läggas ned. 3 § Förundersökningen Beslut att inleda för- inledes av polis- undersökning fattas av myndigheten eller polismyndighet eller åklagaren. Har den in- åklagare. Har förundersök- letts av polismyndighet ningen inletts av polis- och är saken ej av enkel myndighet och är saken beskaffenhet, skall inte av enkel be- ledningen övertagas av skaffenhet, skall åklagaren, så snart någon ledningen av förundersök- skäligen kan misstänkas ningen avseende brottet för brottet. Åklagaren övertas av åklagare, så skall ock eljest överta snart någon skäligen kan ledningen, när det misstänkas för brottet. finnes påkallat av Åklagaren skall också i särskilda skäl. annat fall överta Åklagaren äge, då under- ledningen, när det är sökningen ledes av påkallat av särskilda skäl. polismyndighet, meddela När förundersökningen leds anvisningar rörande av åklagaren, får han vid undersökningens be- undersökningens verk- drivande. ställande anlita biträde Då undersökningen ledes av polismyndigheten. Han av åklagaren, äge han vid får också uppdra åt en undersökningens verkstäl- polisman att vidta en lande anlita biträde av viss åtgärd som hör till polismyndighet så ock förundersökningen, om det uppdraga åt polisman att är lämpligt med hänsyn till vidtaga särskild till åtgärdens beskaffenhet. undersökningen hörande Innan förundersökning åtgärd, om dess beskaf- hunnit inledas, får fenhet tillåter det. polisman hålla förhör och Innan förundersökning vidta annan utrednings- hunnit inledas, må åtgärd som är av betydelse polisman hålla förhör och för utredningen. vidtaga annan åtgärd i syfte att utreda brottet, om åtgärden icke kan uppskjutas utan olägenhet. 4 a § Förundersökning får Förundersökningen får, vidare läggas ned under förutsättning att 1. om fortsatt något väsentligt allmänt utredning skulle kräva eller enskilt intresse kostnader som inte står därigenom inte åsidosätts, i rimligt förhållande vidare läggas ned till sakens betydelse 1. om det, med hänsyn och det dessutom kan till brottets straffvärde antas att brottet i eller andra sådana omstän- händelse av lagföring digheter, krävs insatser inte skulle leda till för att utreda och lagföra svårare påföljd än böter brottet som inte står i 2. om det kan antas rimligt förhållande till att åtal för brottet inte sakens betydelse och det skulle komma att ske dessutom kan antas att till följd av bestäm- brottet i händelse av melser om åtals- lagföring inte skulle underlåtelse i 20 kap. leda till svårare påföljd än eller om särskild åtals- villkorlig dom eller prövning samt något skyddstillsyn eller väsentligt allmänt eller 2. om det kan antas att enskilt intresse ej åtal för brottet inte åsidosätts genom att skulle komma att ske förundersökningen läggs till följd av bestämmelser ned. om åtalsunderlåtelse i 20 kap. eller om särskild åtalsprövning. Om förutsättningar att lägga ned en förundersökning enligt första stycket föreligger redan innan en sådan har inletts, får det beslutas att förundersökning inte skall inledas. Beslut enligt denna paragraf meddelas av åklagare. 21 § Vid förundersökningen Vid förundersökningen skall protokoll föras skall föras protokoll. över vad därvid förekommit I protokollet skall av betydelse för utred- redovisas ningen. 1. vidtagna åtgärder och Sedan utsaga av vad i övrigt förekommit av misstänkt eller annan betydelse för att följa upptecknats, skall, utredningens huvud- innan förhöret avslutas, sakliga gång utsagan uppläsas eller 2. vad som framkommit tillfälle på annat sätt under utredningen, i den lämnas att granska utsträckning det är erfor- uppteckningen samt den derligt för prövning av hörde tillfrågas, om han åtalsfrågan och målets har något att erinra mot beredande till innehållet. Erinran, som huvudförhandling. ej föranleder ändring, Den som förhörts under skall antecknas. Där- förundersökningen skall efter må uppteckningen innan denna avslutas ges ej ändras. Har utsagan tillfälle att granska vad först efter granskningen som upptagits av förhöret antecknats i pro- i protokollet. En sådan tokollet, skall upp- invändning mot teckningen biläggas protokollet som inte handlingarna. föranleder ändring skall I mindre mål må i stället antecknas i protokollet. för protokoll föras Så snart åtal beslutats, kortfattade anteck- har den misstänkte eller ningar över det hans försvarare rätt att på väsentliga, som begäran få en kopia av förekommit vid förunder- protokoll från förundersök- sökningen. Har offentlig Så snart åtal beslutats, försvarare förordnats för har den misstänkte eller den misstänkte, skall ett hans försvarare rätt att exemplar utan särskild på begäran få en avskrift begäran lämnas eller sändas av protokoll eller an- till försvararen. teckningar från förundersökningen. Har offentlig försvarare förordnats för den misstänkte, skall en av- skrift utan särskild begäran lämnas eller sändas till försvararen. 22 § Förundersökning enligt Förundersökning enligt detta kapitel är, om detta kapitel behöver tillräckliga skäl för åtal inte företas, om det ändå ändå föreligga, ej erfor- finns tillräckliga skäl för derlig beträffande åtal och det gäller ett brott, för vilket icke brott som inte kan an- svårare straff än böter är tagas föranleda annan stadgad, eller beträf- påföljd än böter, eller ett fande brott, som avses sådant brott som avses i i 45 kap. 2 § första 45 kap. 2 § första eller eller andra stycket. Ej andra stycket. heller är förundersökning Vill åklagaren utvidga erforderlig i mål om väckt åtal, får det ske, brott, som avses i 3 utan att förundersökning kap. 3 § och 7 kap. 4 § enligt detta kapitel ägt andra stycket, med rum. mindre anledning förekommer till ådömande av annan påföljd än böter. Vill åklagaren utvidga väckt åtal, må det ske, utan att förundersökning enligt detta kapitel ägt rum. 27 kap. 7 § Då rätten förordnar om beslag eller fastställer verkställt beslag, skall, om ej åtal redan väckts, rätten utsätta den tid, inom vilken åtal skall väckas. Denna må ej bestämmas längre än som finnes oundgängligen erforderlig. I annat fall än som avses i första stycket skall åtal väckas inom en månad från det att be- slaget verkställdes, om inte den beslagtagna egendomens värde under- stiger en tiondel av det basbelopp enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring som gällde då beslaget verk- ställdes. Finnes tid, som avses Finnes tid, som avses i i första eller andra första stycket, stycket, otillräcklig, må otillräcklig, må rätten om rätten om framställning framställning därom göres därom göres före tidens före tidens utgång, utgång, medgiva medgiva förlängning av förlängning av tiden. 48 Kap. Om 48 Kap. Om föreläggande av strafföreläggande och påföljd m.m. föreläggande av ordnings- bot 1 § Fråga om ansvar för Frågan om ansvar för ett brott, som hör under brott, som hör under allmänt åtal, får under deallmänt åtal, får under de villkor som föreskrivas villkor som föreskrivs i i detta kapitel detta kapitel tas upp av upptagas av åklagare och åklagare och polis genom av polisman genom föreläggande av påföljd. Ett föreläggande av ord- sådant föreläggande ersätter ningsbot. Föreläggande åtal i den utsträckning som nämnts träder i som framgår av 3 §. stället för åtal i den Närmare föreskrifter utsträckning som framgår angående tillämpningen av av 3 §. detta kapitel meddelas Närmare föreskrifter av regeringen eller av angående tillämpningen av myndighet som regeringen detta kapitel meddelas bestämmer. av regeringen eller av myndighet som rege- ringen bestämmer. 2 § Föreläggande enligt Föreläggande av påföljd får detta kapitel innebär utfärdas beträffande brott att den misstänkte till som förskyller böter godkännande (bötesföreläggande). eller Föreläggande får också utfär- förelägges ett bötes- das i fall då det är straff, fastställt vid uppenbart att påföljden strafföreläggande efter ska bestämmas till vill- vad åklagaren anser korlig dom eller sådan brottet förskylla och påföljd i förening med böter vid föreläggande av ord- (föreläggande av ningsbot efter vad som villkorlig dom). bestäms enligt 14 §. Är brott förenat med egendoms förverkande eller annan sådan särskild rättsverkan, skall också denna föreläggas den misstänkte till godkännande. 3 § Har föreläggande enligt Bötesföreläggande och före- detta kapitel utfärdats läggande av villkorlig till godkännande inom dom innebär att den , får fråga om misstänkte för godkännande ansvar för brottet ej antingen upptagas på nytt förrän eller före- utgått. läggs frågan om ansvar och Har föreläggande påföljd för brottet. godkänts, gäller det som Är brottet förenat med dom vilken har vunnit förverkande av egendom laga kraft. eller någon annan sådan särskild rättsverkan, skall också denna föreläg- gas den misstänkte för godkännande. Har målsäganden förklarat att han ämnar föra talan om enskilt anspråk och är omständigheterna sådana att det åligger åklagaren att enligt 22 kap 2 § första stycket utföra målsägandens talan, skall också det enskilda anspråket föreläggas den misstänkte för godkännande. 4 § Strafföreläggande får Har föreläggandet utfärdas beträffande utfärdats för godkännande brott, för vilket ej , får en stadgas svårare straff än fråga som omfattas av böter, dock ej normerade föreläggandet inte tas upp böter, och beträffande på nytt förrän brott, för vilket stad- gått ut. gas dagsböter eller Har föreläggandet fängelse i högst sex godkänts, gäller det som månader. Om dagsböter en lagakraftvunnen dom. skall användas som påföljd för brottet, få dock strafföreläggande utfärdas endast när brottet ensamt eller tillsam- mans med annat sådant brott som har nämnts förskyller högst ett- hundra dagsböter. Det finns särskilda be- stämmelser om strafföreläggande för brott som begåtts av någon som är . 5 § Strafföreläggande får Föreläggande får utfärdas inte utfärdas av åklagare. om förutsättningar för Bötesföreläggande för brott allmänt åtal inte som förskyller föreligger penningböter och för vilka om i föreläggandet inte bötesbeloppet bestämts på tas upp alla brott av sätt som anges i 6 § får den misstänkte, vilka utfärdas också av enligt åklagarens vet- polisman. Beträffande skap föreligger till sådana brott får bedömning regeringen förordna att om målsäganden förklarat, föreläggande får utfärdas att han ämnar föra talan också av tjänsteman vid en om enskilt anspråk i annan myndighet. anledning av brottet, Har målsäganden framställt eller begärt, att åtal enskilt anspråk på grund skall väckas av brottet, får före- om talan om företagsbot läggande utfärdas endast skall föras i anledning av åklagare. Även i annat av brottet. fall skall, när omständig- heterna är sådana att beslut i saken bör ankom- ma på åklagare, frågan om utfärdande av föreläggande överlämnas till åklagaren för prövning. 6 § Strafföreläggande Riksåklagaren väljer i avfattas skriftligen samråd med riks- och undertecknas av polisstyrelsen ut de åklagaren. brott, för vilka polisman skall eller annan tjänsteman innehålla uppgift om skall få utfärda bötes- 1. den misstänkte föreläggande enligt 5 § 2. brottet med andra stycket. angivande av tid och Riksåklagaren bestämmer plats för dess begående för de olika brotten de samt övriga om- belopp som skall anges i ständigheter som behövs föreläggandet. Därvid anges för att känneteckna det även grunderna för beräk- 3. det eller de lagrum ning av gemensamt straff som äro tillämpliga, för flera brott. Om sär- 4. det straff och den skilda skäl föreligger, får särskilda rättsverkan, riksåklagaren uppdra åt en som föreläggas den statsåklagare att bestämma misstänkte. bötesbeloppets storlek i fråga om vissa brott. 7 § Utfärdas Föreläggande får inte strafföreläggande till utfärdas, godkännande inom viss 1. om det inte finns tid, skall den förutsättningar för allmänt misstänkte genom åtal, anteckning i 2. om i föreläggandet föreläggandet eller på inte tas upp alla brott annat sätt givas av den misstänkte, som upplysning om sättet för enligt utfärdarens godkännande och om den vetskap föreligger till tid som fastställts bedömning eller härför, 3. om talan om upplysning att, om företagsbot skall föras i godkännande ej sker, åtal anledning av brottet. kan äga rum efter utgången av den fastställda tiden. 8 § Strafföreläggande lämnas Föreläggandet avfattas eller sändes till den skriftligen och misstänkte. undertecknas av den Regeringen äger förordna tjänsteman som utfärdar att i stället för det. föreläggandet får lämnas Föreläggandet skall eller sändas skriftligt innehålla uppgift om besked, som upptager 1. den misstänkte, föreläggandets innehåll 2. brottet med och sådana upplysningar angivande av tid och som anges i 7 §. plats för dess begående samt övriga omständigheter som fordras för att känne- teckna det samt 3. den påföljd och särskilda rättsverkan som föreläggs den misstänkte. Upptas ett enskilt anspråk i föreläggandet skall också lämnas uppgift om målsäganden och an- språket samt de omständig- heter, som detta grundas på. 9 § Strafföreläggande godkän- Föreläggande lämnas eller nes genom att den sänds till den misstänkte. misstänkte undertecknar Bötesföreläggande enligt 5 § och tillställer ved- första stycket andra erbörlig mottagare meningen bör utfärdas i förklaring, att han den misstänktes närvaro, erkänner gärningen och varvid den misstänkte godtager det straff och skall få tillfälle att den särskilda rättsverkan godkänna som upptagits i föreläg- föreläggandet. Närmare be- Föreläggande av stämmelser om vem som villkorlig dom skall skall mottaga sådan delges den misstänkte förklaring meddelas av muntligen av åklagaren, regeringen. varvid upplysning skall Godkännande, som lämnas om innebörden av tecknas på annan den förelagda påföljden och handling än föreläggandet ,de skyldigheter som är är gällande endast om det förknippade med denna. klart framgår vilket Utfärdas föreläggande för föreläggande som avses. att godkännas , skall den misstänkte genom anteckning i föreläggandet eller på annat sätt ges upplysning om sättet för godkännande och den tid som fastställts för detta. Han skall också upplysas om att åtal kan äga rum efter den angivna tiden om godkännande inte sker. 10 § Skriftligt godkännande Föreläggandet godkänns av strafföreläggande får igenom att den misstänkte den misstänktes ställe undertecknar och lämnas av ombud för tillställer behörig honom, om till åklagaren mottagare en förklaring inges fullmakt i att han erkänner gärningen huvudskrift vilken, ut- och godtar den påföljd och över vad som följer av 12 särskilda rättsverkan samt kap., innehåller det enskilda anspråk som förklaring att ombudet upptagits i föreläggandet. äger godkänna Närmare bestämmelser om strafföreläggande på den vem som skall motta sådan misstänktes vägnar, förklaring meddelas av uppgift om det brott regeringen. som godkännandet får Har föreläggandet godkänts avse, varvid skall i endast viss del är anges brottets art samt godkännandet ogiltigt. tid och plats för dess Ett godkännande, som begående, skrivs på någon annan uppgift om den högsta handling än föreläggandet, bötespåföljd som den är giltigt endast om det misstänkte är villig att klart framgår vilket godtaga, föreläggande som avses. uppgift om särskild rättsverkan som är i fråga som den misstänkte är villig att godtaga. Har sådan fullmakt ingivits till åklagaren, får ombudet mottaga handlingar i saken på den misstänktes vägnar. 11 § Avser strafföreläggande Skriftligt godkännande ej annat än böter och av bötesföreläggande får i betalas böterna till den misstänktes ställe myndighet, som rege- lämnas av den som är ombud ringen bestämmer, utan för honom, om det till att skriftligt god- den utfärdande myndig- kännande skett, anses heten inges fullmakt i betalningen som godkän- original. Fullmakten nande, om det icke skall, utöver vad som framgår att den följer av 12 kap., misstänkte ej har avsett innehålla att godkänna 1. förklaring att föreläggandet. ombudet har rätt att godkänna bötesföreläggande på den misstänktes vägnar, 2. uppgift om det brott som godkännandet får avse, varvid skall anges brottets art samt tid och plats för dess begående samt 3. uppgift om den högsta bötespåföljd, den särskilda rättsverkan och det en- skilda anspråk som den misstänkte är villig att godta. Har sådan fullmakt ingivits till myndig- heten, får ombudet motta handlingar i saken på den misstänktes vägnar. 12 § Godkännande, som sker Avser föreläggandet inget sedan åklagaren utfärdat annat än böter och betalas stämning eller stämnings- böterna till den myndig- ansökan, är utan verkan. het, som regeringen bestämmer, utan att skriftligt godkännande skett, anses betalningen som godkännande, om det inte framgår att den misstänkte inte har avsett att godkänna före- läggandet. 12 a § Om åklagaren finner att ett strafföreläggande, som har godkänts, innehåller en uppenbar oriktighet till följd av åklagarens eller någon annans skrivfel, räkne- fel eller liknande för- biseende, skall han, sedan den som har god- känt föreläggandet getts tillfälle att yttra sig, besluta om rättelse av föreläggandet. Rättelse får inte göras, om den som har godkänt föreläggandet motsätter sig det. En rättelse får inte innebära att straffet höjs. Om föreläggande av ordningsbot 13 § Föreläggande av Om godkännande sker ordningsbot får utfärdas sedan stämning eller beträffande brott, för stämningsansökan utfärdats, vilket ej stadgas annat är det ogiltigt. straff än böter i penningar och ej heller normerade böter och för vilket ordningsbot bestämts på sätt som föreskrivs i 14 §. Bestämmelserna om före- läggande av ordningsbot äro icke tillämpliga, om särskilt villkor är stadgat för allmänt åtal. 14 § Regeringen äger meddela Om utfärdaren finner att föreskrifter om det ett föreläggande, som har högsta belopp, till godkänts, innehåller en vilket ordningsbot får uppenbar oriktighet till bestämmas, och om andra följd av utfärdarens eller begränsningar för någon annans skrivfel, användningen av före- räknefel eller liknande läggande av ordningsbot. förbiseende, skall han, Riksåklagaren företager sedan den som godkänt i samråd med föreläggandet beretts tillfälle att yttra sig, urval av de brott, för besluta om rättelse av vilka ordningsbot skall föreläggandet. Rättelse får inte göras, Riksåklagaren bestämmer om den som har godkänt för olika brott de föreläggandet motsätter sig belopp som skola det. upptagas såsom En rättelse får inte ordningsbot. Därvid innebära att straffet anges även grunder för höjs. beräkning av gemensam ordningsbot för flera brott. Om särskilda skäl föreligga, äger riks- åklagaren uppdraga åt statsåklagare att i fråga om vissa brott bestämma beloppet för ordnings- bot.