prop · GI03126 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1994/95:126 Den framtida trafikadministrativa verksamheten Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att uppgifter enligt bilregister- kungörelsen överförs till som därmed får ett samlat ansvar för alla frågor som rör fordonsregistrering. Ny teknik används för att effektivisera bilregisterverksamheten. Handläggningen av bilregisterärenden och telefonservicen koncentreras till tre platser i landet. I propositionen föreslås vidare att uppgift som regional körkortsmyndighet bibehålls. För att stärka det regionala sambandet föreslås att ärenden om återkallande av körkort skall prövas av i det län där körkortshavaren är folkbokförd. Även uppgift som tillstånds- och tillsynsmyndighet enligt yrkestrafiklagstiftningen bibehålls. får i uppdrag att utarbeta datorstöd för ärendehandläggningen. Totalt medför de föreslagna förändringarna en årlig besparing på . Genomförandet av regeringens förslag förutsätter att ändringar görs i bilregisterkungörelsen och körkortsförordningen. Ändringarna föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 3 2 Ärendet och dess beredning............... 4 3 Den nuvarande trafikadministrativa verk- samheten................................. 5 3.1 Fordonsärenden....................... 5 3.1.1Fordonskontroll................. 5 3.1.2Fordonsregistrering............. 5 3.1.3Fordonsbeskattning.............. 9 3.2 Körkortsärenden...................... 11 3.3 Yrkestrafikärenden................... 12 3.4 Drivmedelsransonering................ 14 3.5 Kostnader och finansiering........... 15 4 Förslag.................................. 16 4.1 Bilregisterverksamheten.............. 16 4.2 Körkortsverksamheten................. 22 4.3 Yrkestrafikverksamheten.............. 24 4.4 Ransoneringsfrågor................... 26 4.5 Finansieringsfrågor.................. 27 4.6 Genomförande......................... 28 4.7 Uppföljning.......................... 28 Bilaga 1 Sammanfattning av Utredningen om bil- och körkortsregistreringen m.m. (Länsstyrelserna i , och län, Statskon- toret och )................. 29 Bilaga 2 förslag till framtida organisation av bil-, körkorts- och yrkestrafikregisterverksamheten...... 34 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......................... 39 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner det som regeringen förordar om att överföra uppgifter inom fordonsområdet till , 2. godkänner det som regeringen förordar om att ärenden om återkallande av körkort skall prövas av den länsstyrelse där körkortsinnehavaren är folkbokförd. 2 Ärendet och dess beredning Verksamheten med bil- och körkortsregistreringen har ingående utretts av utredningen om översyn av huvudmannaskapet för bilregistret m.m. I utredningens betänkande Den regionala bil- och körkortsadministrationen (SOU 1991:14) föreslogs bl.a. att det regionala ansvaret för registerverksamheten borde bli kvar i länen, men att vissa förbättringar borde göras rörande länens sätt att organisera arbetet och rörande systemet för resursfördelning. Regeringen överlämnade detta betänkande till , som i betänkandet Det framtida trafiksäkerhetsarbetet (SOU 1991:79) föreslog att skulle slås samman med till en ny myndighet () med ett samlat ansvar för myndighetsuppgifterna inom trafiksäkerhetsområdet. beslut (prop. 1992/93:2, bet. 1992/93:TU4, rskr. 1992/93:58) innebar att lades ned och att samtliga dess uppgifter inkl. ansvaret för bilregistreringen överfördes till . Den centrala registerverksamheten i , som benämns , införlivades med . Några mera väsentliga ändringar i den verksamheten gjordes inte i samband med detta införlivande. Genom beslut gav regeringen , , samt Länsstyrelserna i , och län i uppdrag att gemensamt utarbeta förslag om den framtida bil- och körkortsregistreringen m.m. Utredningsuppdraget har redovisats i rapporten om bil- och körkortsregistreringen m.m. som överlämnades till . En sammanfattning av utredningen finns i bilaga 1. Myndigheterna var inte eniga om hur den framtida bil- och körkortsverksamheten borde organiseras. De tre länsstyrelserna förordade att det centrala registret skulle överföras till i län. Statskontoret lämnade ett särskilt yttrande över utredningsförslaget och en reservation. anmälde att det av kapacitetsskäl och med hänsyn till verkets ställning som revisionsorgan var olämpligt att ingick bland uppdragstagarna. Det förslag som de tre länsstyrelserna står bakom kallas i det följande för Länsstyrelseförslaget. inkom med ett eget förslag till hur den framtida bil-, körkorts- och yrkestrafikregisterverksamheten borde organiseras. förslag finns i bilaga 2. Länsstyrelseförslaget och Vägverksförslaget har behandlats på en "hearing" . De kostnadsberäkningar som i de olika förslagen har presenterats av och länsstyrelserna har genomgåtts av i en rapport som kom in till regeringen . Öhrlings-Reveko AB:s rapport har remissbehandlats. 3 Den nuvarande trafikadministrativa verksamheten I den trafikadministrativa verksamheten innefattas att föra bil-, körkorts- och yrkestrafikregister samt att handlägga ärenden enligt olika trafikförfattningar och att ge telefonservice, underrättelser m.m. Till den trafikadministrativa verksamheten räknas även frågor om drivmedelsransonering. Verksamheten inom fordonsområdet styrs i första hand genom fordonskungörelsen (1972:595), bilregisterkungörelsen (1972:599), förordningen (1988:1108) om direktregistrering av fordon samt fordonsskattelagen (1988:327). Mellan dessa författningar finns ett nära samband. Fordonskungörelsen (1972:595) innehåller regler om utformning, utrustning och kontroll av fordon. Innan ett fordon tas i bruk skall det typbesiktigas eller registreringsbesiktigas. För att få användas skall det också genomgå en periodisk kontroll, s.k. kontrollbesiktning. All kontroll av personbilar, lastbilar, bussar m.m. utförs av AB (). Enligt bilregisterkungörelsen (1972:599) är central registrerings- myndighet och länsstyrelserna regionala registreringsmyndigheter. förs av genom automatisk databehandling. svarar för det system- och programmeringsarbete som behövs. I bilagor till bilregisterkungörelsen anges vilka uppgifter som skall föras in i registret och vilka myndigheter som skall ansvara för införandet. Den operativa verksamheten inom bilregistersystemet bedrivs således på såväl central som regional nivå. Enligt bilregisterkungörelsen skall frågor om registrering eller avregistrering, ägarbyten och frågor om avställning eller upphörande av avställning prövas av . Ett fordon får inte användas i allmän trafik utan att vara registrerat. För fabriksnya fordon är det vanligast att tillverkaren eller importören svarar för registreringen. För direktimporterade fordon anmäler tullmyndigheten fordonet till registrering i samband med förtullningen. För egentillverkade fordon, dvs. hopsatta och amatörbyggda fordon, och för fordon som varit registrerade anmäler ASB fordonet till registrering efter genomförd ursprungskontroll och registreringsbesiktning. För fordon som förvärvats från försvarsmakten skall fordonsägaren själv ansöka om registrering hos . Ansökan om registrering kan göras hos vilken länsstyrelse som helst. Ansökan skall innehålla uppgifter för att identifiera fordonet och dess ägare. Beträffande fordonet krävs uppgifter om fordonsslag, fabrikat, typ, årsmodell och chassinummer eller motsvarande märke. Beträffande ägaren skall namn, adress och personnummer eller organisationsnummer anges. För fordon som överensstämmer med ett typbesiktigat modellfordon sänder tillverkaren eller generalagenten uppgifter om chassinummer m.m. och uppgifter om till vilka återförsäljare fordonen levererats direkt till som registrerar fordonen, s.k. förregistrering. Ett förregistrerat fordon ställs automatiskt av. De tekniska uppgifterna om modellfordonet lämnas vanligen på en särskild blankett av ASB direkt till , som för de fordon som levereras till återförsäljarna för in uppgifterna i trafikregistret och sänder ett registreringsbevis till återförsäljaren. När fordonet sedan säljs och avställningen upphört samt trafikförsäkring tecknats av kunden kan fordonet tas i bruk. Fordonsskatt påförs då ägaren av . Tunga lastbilar och bussar ges vanligen en individuell utformning och utrustning. Nya lastbilar och bussar brukar därför registreringsbesiktigas i stället för att typbesiktigas. Enligt en bestämmelse i fordonskungörelsen skall, med några undantag, sådana fordon vara registrerade innan de registreringsbesiktigas, s.k. förregistrering. Det är i regel tillverkaren som ombesörjer både förregistreringen och registreringsbesiktningen. De uppgifter som behövs för att identifiera fordonet sänds i dessa fall till som registrerar fordonet. skickar sedan ut fordonsskyltar till tillverkaren eller återförsäljaren. De tekniska uppgifterna om fordonet sänds av ASB i digital form direkt till efter att fordonet godkänts vid registreringsbesiktningen. Egentillverkade fordon, fordon som övertagits från försvarsmakten och tidigare avregistrerade fordon får registreringsbesiktigas utan att vara registrerade. För dessa fordon gör ASB i samband med registreringsbesiktningen en ursprungskontroll och insänder på en särskild blankett till de uppgifter som behövs för att identifiera fordonet och ägaren. för sedan manuellt in uppgifterna i bilregistret. Övriga tekniska uppgifter om fordonet sänder däremot ASB i digital form direkt till . Om fordonsägaren vill ta fordonet i bruk direkt efter registreringsbesiktningen kan han - före besiktningen - ansöka om detta hos . kontrollerar då att trafikförsäkring finns och beviljar därefter sådant tillstånd. Ägarbyte samt av- och påställning av fordon Vem som äger ett fordon är av central betydelse i registreringssammanhang. En grundläggande bestämmelse i bilregisterkungörelsen är nämligen att fordon som omfattas av registreringsplikt endast får brukas om fordonet är registrerat och en ägare till fordonet därmed införts i bilregistret. I bilregisterkungörelsen finns bestämmelser om ansvar (penningböter) för ägaren om fordonet brukas i strid mot bestämmelserna i bilregisterkungörelsen. Registreringen har emellertid även en direkt rättslig verkan då det gäller -ansvar för fel och brister i fordonets trafiksäkerhets- och miljöegenskaper samt skyldighet att göra föreskrivna besiktningar enligt reglerna i fordonskungörelsen (1972:595) -skyldighet att betala fordonsskatt enligt fordonsskattelagen (1988:327) -skyldighet att betala felparkeringsavgift enligt lagen (1976:206) om felparkeringsavgift. Vem som är registrerad som ägare har däremot inte någon direkt betydelse för vem som vid en civilrättslig process skall anses vara ägare till ett fordon. Någon kontroll av hur ett fordon förvärvats och vilka avtal som föreligger mellan köpare och säljare görs nämligen inte i samband med registreringen. Dock registreras att fordon innehas med nyttjanderätt (leasing-avtal). Övergår registrerat fordon till ny ägare skall den nye ägaren inom från förvärvet göra anmälan därom till . Även den tidigare ägaren skall inom göra en anmälan till . Frågor om vem som skall vara införd i bilregistret som ägare till visst fordon prövas härvid av den länsstyrelse till vilken anmälan gjorts. Enligt reglerna i bilregisterkungörelsen är således både köparen och säljaren skyldiga att göra anmälan om ägarbyte. Det är särskilt viktigt för säljaren att han gör en anmälan. Om köparen åtar sig att ombesörja en anmälan men inte gör det, kommer nämligen säljaren att stå kvar som registrerad ägare med de skyldigheter som detta innebär. Sedan matat in ändringar om ägarbyte i bilregistret sänder ett registreringsbevis till den nye ägaren och ett meddelande till den förre ägaren om att han har förts av som ägare. Om ett fordon inte skall användas kan det avställas. Då befrias fordonet automatiskt från skatte- och trafikförsäkringsplikt. Ett avställt fordon får inte användas i trafik. Undantag gäller fordon som brukas med s.k. saluvagnslicens. Ett fordon som avställts på begäran av ägaren får dock brukas kortast lämpliga väg till och från närmaste bilbesiktningsstation, under förutsättning att fordonet är trafikförsäkrat och det inte finns några obetalda skatter. Anmälan om avställning skall göras skriftligen till . Om det finns ett giltigt kontrollmärke utfärdat för fordonet skall med anmälan finnas: -ett avskrapat kontrollmärke om detta är i sådant skick att det går att läsa, eller -ett intyg från ASB, från en innehavare av en saluvagnslicens eller från en försäkringsanstalt som har särskilt medgivande från om att kontrollmärket har förstörts, eller -den registreringsskylt på vilket kontrollmärket är anbringat. Om något av detta inte är med eller en anmälan eljest är ofullständig, t.ex. att underskrift saknas, sänder tillbaka anmälan för komplettering. Anmälan räknas från den dag då en fullständig anmälan inkommit. När matat in uppgift om att ett fordon är avställt sänder ett nytt registreringsbevis till fordonsägaren och återbetalar överskjutande fordonsskatt. För personbilar återbetalas härvid skatt för det antal hela månader som återstår av skatteåret. Om anmälan innefattar både ägarbyte och avställning sker återbetalningen till den nye ägaren. När fordonet skall börja att användas igen måste det ställas på. Beslut om avställningens upphörande fattas av efter anmälan från fordonets ägare. Med anmälan skall bevis om trafikförsäkring lämnas om inte uppgift om trafikförsäkring redan finns i bilregistret. Fordonsskatt debiteras i fråga om personbilar för hela den månad under vilken avställningen upphört. Avställningen upphör i regel den dag som anmälan kommit in till . Om avställning skall upphöra senare går det att i anmälan ange fr.o.m. vilken dag detta skall ske. Efter det att matat in en uppgift om påställning i bilregistret sänder ut ett inbetalningskort för betalning av fordonsskatt för återstoden av skatteåret eller skatteperioden plus i avgift för bevis om avställningens upphörande och i registerhållningsavgift om denna inte betalats tidigare under skatteåret. Fordonsägaren får även ett nytt registreringsbevis och ett bevis om avställningens upphörande. Om fordonsägaren vill börja att använda fordonet kan han hämta beviset hos eller få det via telefax. Om förutsättningarna för att erhålla ett kontrollmärke är uppfyllda får fordonsägaren också ett tillfälligt kontrollmärke tillsammans med beviset. Fordonsskatten skall betalas senast efter det att fordonet ställts på. Man brukar här tala om att fordonsägaren får en skattekredit. Anmälningar om ägarbyte samt av- och påställning av fordon görs enklast och säkrast genom att registreringsbevisets rapportdel används. Om man har tappat bort registreringsbeviset kan man få en dubblett från efter ansökan hos . Man kan även direkt från få en särskild blankett för anmälan om ägarbyte m.m. Något krav på att en ansökan om ändringar av registeruppgifter skall göras på ett särskilt formulär finns dock inte, utan även egna ansökningar godtas förutsatt att de innehåller de uppgifter som behöver för sin handläggning. har krävts att alla ansökningar skulle vara skriftliga. godtar dock länsstyrelserna att anmälningar om påställning görs per telefon. kan även skicka bevis om att avställningen upphört med telefax så att fordonet kan tas i bruk som en anmälan görs. Enligt förordningen (1989:1108) om direktregistrering i bilregistret får medge att uppgifter för registrering av ägarbyte, avregistrering, avställning och upphörande av avställning lämnas till verket i stället för till . Sådant medgivande får lämnas av den som i sin yrkesmässiga verksamhet innehar fordon och som bedöms ha förutsättningar att lämna uppgifter på ett tillförlitligt sätt. Det är framför allt bilfirmor som har utnyttjat den nya möjligheten till direktregistrering. Formellt skall dock pröva frågor om ägarbyte, avregistrering, avställning m.m. Utnyttjandet av modern informationsteknologi för bilregistrering har inneburit att registreringsarbetet kunnat decentraliseras och att uppgiftslämnarna i stor utsträckning direkt kan kommunicera med det centrala registret via anslutna terminaler, datorer eller maskinläsbara datamedier. Datakommunicering av detta slag medger kortare och betydligt säkrare informationsvägar än den tidigare hanteringen. Från att ha varit en exklusiv angelägenhet för länsstyrelserna har arbetet med att tillföra och sprida registeruppgifter förts ut på flera händer. utförde länsstyrelserna av alla transaktioner. kommer bara av transaktionerna från länsstyrelserna. Information från bilregistret ges till myndigheter, organisationer och företag som underlag för ett brett spektrum av verksamheter. De största kundgrupperna är allmänheten i form av enskilda fordonsägare eller fordonsköpare, försäkringstagare, skattskyldiga, innehavare av tillstånd till yrkesmässig trafik, innehavare av saluvagnslicens, felparkerare, nyttjanderättsinnehavare- eller upplåtare samt företag och organisationer i egenskap av fordonsägare. Det vanligaste sättet att nå kontakt med bilregistret i bilregisterärenden är per telefon till . Frågor rörande ägarförhållanden är mest frekventa. Andra vanliga frågor är sådana som rör skatter, avställning och besiktning. Genomförda studier visar att en del länsstyrelser har för små resurser för telefonservice, vilket resulterar i långa kötider på vissa håll eller att man inte alls kommer fram. Ett vanligt sätt att komma i kontakt med registret är via telefax. Denna kontaktmöjlighet utnyttjas framför allt av bilfirmor och har jämte "on-line"-förbindelse i stor utsträckning ersatt personliga besök. Enligt fordonsskattelagen (1988:327) är personbilar, lastbilar m.m. skattepliktiga om de är eller bör vara upptagna i bilregistret. Skattskyldig för ett visst fordon är ägaren av fordonet. Som ägare anses den som är eller bör vara upptagen i bilregistret som ägare. Storleken på fordonsskatten är beroende av fordonsslag, vikt, antal axlar och kopplingsanordningar. För traktorer, motorredskap och tunga terrängvagnar kan även användningssättet påverka skattens storlek. För en bensindriven personbil med tjänstevikten är fordonsskatten . Fordonsvikten uppmäts i samband med typbesiktning eller registreringsbesiktning. Enligt fordonsskatteförordningen (1993:1028) svarar om inte annat följer av bilregisterkungörelsen för att uppgifter som behövs för beräkning av skattevikt förs in i bilregistret. registrerade dessa uppgifter, men numera lämnar ASB i normalfallet uppgifter om skattevikt och andra tekniska uppgifter om fordonet direkt till . Fordonsskatten betalas i förväg för 12 kalendermånader. För tyngre fordon som har en årsskatt som är större än delas dock skatten upp på tre perioder. Det är slutsiffran i fordonets registreringsnummer som bestämmer under vilken månad fordonsskatten skall betalas. Om t.ex. en personbil har slutsiffran 5 är september uppbördsmånad och skatteår. Ett fordon med denna slutsiffra skall kontollbesiktigas . Fordonsskatt beslutas normalt genom automatisk databehandling på grundval av uppgifter i bilregistret. Omkring den 10 i uppbördsmånaden sänder ut ett inbetalningskort till den som är registrerad som ägare. Om ett fordon är avställt skickas dock inte något inbetalningskort ut eftersom fordonet då inte är skattepliktigt. Efter det att fordonsskatten har betalats på posten sänder ut ett kontrollmärke. En förutsättning för detta är dock att fordonet har godkänts vid kontrollbesiktningen, att trafikförsäkring finns och tidigare debiterad fordonsskatt betalats. Om fordonsskatten inte har betalats skickar efter sista betalningsdag ut en påminnelse. Ett skattepliktigt fordon får inte brukas om inte fordonsskatt har betalts för innevarande och närmast föregående skatteår. Detta förbud gäller även om skatteskulden avser den föregående ägaren. Om fordonet brukas trots att fordonsskatt inte har betalts och om det har gått mer än sedan skatten skulle ha betalts, skall polisen, om man upptäcker detta vid t.ex. en flygande inspektion, ta hand om fordonets registreringsskyltar. Skulle ett sådant fordon därefter användas döms ägaren till böter eller fängelse . Anser den skattskyldige att skatten är felaktig, kan han begära en omprövning hos . I de fall fordonet har övergått till en ny ägare skall framställan om omprövning av fordonsskatten göras hos senast efter den dag då skatten senast skulle ha betalats. Om anmälan om ägarbyte görs på ett korrekt sätt, dvs. inom efter ägarbytet, och matar in uppgifterna om ägarbyte i bilregistret, kommer inbetalningskort för fordonsskatt att gå till rätt ägare även om ägarbytet skulle ha ägt rum under någon av före uppbördsmånaden. Om ägarbytet skett under någon av i uppbördsmånaden kommer inbetalningskortet att skickas till den förre ägaren. Denne är skyldig att betala fordonsskatt för det kommande skatteåret, trots att han inte längre äger fordonet när han får inbetalningskortet. Det är vanligt att den som sålt fordonet tror att han är skattskyldig och slänger inbetalningskortet. Detta leder då till ett nytt skattekrav plus dröjsmålsavgift. Verksamheten inom körkortsområdet styrs i första hand av körkortslagen (1977:472), körkortsförordningen (1977:722) och föreskrifter som meddelats med stöd av dessa författningar. är central körkortsmyndighet. Det ankommer på verket att stödja andra myndigheter som är verksamma inom körkortsområdet och att verka för en enhetlig rättstillämpning. Verket får i vissa angivna avseenden meddela föreskrifter för tillämpningen av körkortslagstiftningen och medge undantag från denna. Verket utövar också tillsyn över förarutbildningen i trafikskolor och svarar för verksamheten med förarprov i den egna regionala organisationen. Vidare ansvarar verket i egenskap av central registreringsmyndighet för underhåll, drift och utveckling av körkortsregistret.Detta ingår i ett integrerat och rikstäckande ADB-baserat system för administrationen av körkort och körkortskontroll. Systemet hanterar uppgifter som behövs för -lämplighetsprövning, körkortsutbyte, förnyelse av körkort och bevakning av villkor, -körkortsprov och bevakning av avgifter för sådana prov, -tillverkning och distribution av körkort, -körkortsingripanden och bevakning av körkort som har inlämnats efter återkallelse eller omhändertagits, -trafikövervakning och förarkontroll. svarar genom i för systemets centrala funktioner, såsom systemering, programmering, underhåll och drift av maskiner och system, produktion och distribution. för i sitt ADB-system sådana uppgifter om brott, som enligt körkortsförordningen skall ingå i körkortsregistrets belastningsdel. sänder magnetband med uppgifter ur sitt person- och belastningsregister till . Dessa uppgifter utgör underlag för verkets produktion av registerblad. Registerbladen tillställs länsstyrelserna för deras bedömning av körkortsingripanden. , som är regional körkortsmyndighet, handlägger frågor om körkortstillstånd, villkor i samband därmed och bevakning av sådana villkor, utbyte av körkort, frågor om förnyelse av körkort och handledarskap. Frågor om körkortstillstånd prövas av i det län där den sökande är folkbokförd. har också mandat att medge undantag från körkortslagstiftningen i vissa angivna frågor. Vidare svarar , som regional registreringsmyndighet, för inregistreringen av sådana beslut, som enligt gällande bestämmelser, skall tillföras körkortsregistret. kan även lämna utdrag och upplysningar ur registret. Frågor som avser ingripande i rätten att föra fordon handhas av för- valtningsdomstolarna och av länsstyrelserna (prop. 1993/94:133, bet. 1993/94:JuU24, rskr. 1993/94:319). Ingripanden företas med stöd av körkortslagen och avser återkallelse av körkort eller i förekommande fall varning. Frågor om återkallelse av körkort prövas av i det län där det senast gällande körkortstillståndet har meddelats. Avgörande för frågan om ett körkortstillstånd skall meddelas är om sökanden med hänsyn till sina personliga och medicinska förhållanden är lämplig att inneha körkort.