prop · GI0353 · 1995-01-01 00:00:00 — En hänvisning görs också till de förfaranderegler som enligt 33 - 38 kap. föreslås gälla vid omräkningen. På Lagrådets inrådan har definitionen av småhus redigerats så att det klart framgår att byggnad som är inrättad åt bostad åt minst tre och högst tio familjer utgör småhus om byggnaden ligger på en lantbruksfastighet. Ändringen i första stycket är en följdändring med anledning av att nya begrepp används. Övriga ändringar i paragrafen innebär att ägoslaget exploateringsmark är utmönstrat. Skälen härför har redogjorts för i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.3.3. Sådan mark skall för framtiden indelas som tomtmark. Det är dock endast sådan mark som är avsedd för enskild bebyggelse enligt planbestämmelserna som skall indelas som tomtmark. Kvartersmark för allmänt ändamål, dvs. mark som är avsedd att bebyggas med t.ex. skolor, kommer - så länge den är obebyggd - att indelas som övrig mark utan åsättande av något värde. Ett tillägg har gjorts i lagrummet i denna del. Ändringarna i första och tredje styckena är en följd av att ägoslaget ex- ploateringsmark är utmönstrat. Skälen för ändringen i andra stycket har redovisats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.2. Således föreslås bl.a. att den nuvarande uppdelningen av de små jordbruken - produktiv mark - i en småhusenhet och en lantbruksenhet tas bort. För framtiden kommer det dock att krävas för att ett småhus skall ingå i en lantbruksenhet att byggnaden i fråga är belägen på en lantbruksfastighet. Om någon t.ex. har en byggnad på en tomt som utgör en egen fastighet och en annan fastighet med åker- och skogsmark skall således två taxeringsenheter bildas. Liksom är det tillräckligt att belägenhetsvillkoret är uppfyllt beträffande ett av de i lagrummet nämnda ägoslagen. 6 och 7 §§ Ändringarna är en följd av att ägoslaget exploateringsmark utmönstrats. Rubriken samt 1 och 2 §§ Ändringarna i rubriken och paragraferna är följdändringar med anledning av att nya begrepp används. Ändringen är en följd av att ägoslaget exploateringsmark utmönstrats. Skälen för ändringen i första stycket har redovisats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.3.1. Lagtexten har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Ändringen i andra stycket är en följdändring av att nya begrepp används. Paragrafen upphävs till följd av att ägoslaget exploateringsmark utmönstrats. 3, 4, 6 och 16 §§ Ändringarna i paragraferna är följdändringar med anledning av att nya begrepp används. En av utgångspunkterna i fråga om riktvärdebestämning för småhus är det s.k. normhuset. Detta anges i 8 kap. 2 §, såvitt nu är av intresse, som ett nybyggt sådant. Erfarenheterna från tidigare fastighetstaxeringar visar att detta förfarande är behäftat med vissa osäkerhetsfaktorer. Det är således svårt att ta fram en mer enhetlig prisbild. En bidragande orsak är svårigheterna att bedöma hur exempelvis olika former av lånestöd inverkar på köpeskillingarna. Av denna anledning föreslås att normhuset i stället skall vara något äldre och där dessutom ett representativt antal försäljningar regelmässigt finns. Normhuset föreslås därför utgöras av ett småhus som är uppfört det sjuttonde året före det år då allmän fastighetstaxering av småhus sker. Därefter skall det inte ha varit föremål för till- eller ombyggnad. En omformulering har gjorts av lagtexten i enlighet med Lagrådets förslag. Ändringarna i paragrafen hänger samman med de förslag angående småhus på lantbruksenheter som redovisats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.2. Ändringen i rubriken är en följdändring med anledning av att ägoslaget exploateringsmark utmönstrats. Ändringarna i paragrafen hänger samman med de förslag angående småhus på lantbruksenheter som redovisats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.2. 6 och 7 §§ med tillhörande rubrik Paragraferna och rubriken upphävs till följd av att ägoslaget exploateringsmark utmönstrats. De grundläggande bestämmelserna föreslås framgå av det inledande kapitlet. Därför föreslås det första stycket i nuvarande lagtext bli överfört till 1 kap. 8 §. Ändringen i andra stycket är en följdändring med anledning av att omräkning utgör fastighetstaxering. Såsom framgår av 1 kap. 1 § andra stycket bestäms basvärde även i samband med fastställelse vid särskild fastighetstaxering. 3 - 5 § § Ändringarna i paragraferna är följdändringar med anledning av att nya begrepp används. De grundläggande bestämmelserna i nuvarande andra stycket kan utgå då de motsvaras av lydelsen i det föreslagna andra stycket i 1 kap. 3 §. Av paragrafen framgår hur omräkningen skall gå till och hur taxeringsvärdet erhålls. Huvudregeln för hur omräkningstalen normalt beräknas och bestäms tas in i denna paragraf och innebär att det genomsnittliga förhållandet mellan taxeringsvärdena och marknadsvärdena skall vara 0,75 för ett prisutvecklingsområde. Omräkningstalen bestäms genom att jämförs med taxeringsvärden i prisutvecklingsområdet. Således skall för varje köp förhållandet mellan taxeringsvärdet och köpeskillingen räknas fram. När genomsnittet av dessa kvoter i prisutvecklingsområdet är 0,75 skall omräkningstalet bli 1,00. Har vid bestämmande av basvärdena riktvärdeangivelserna varit felaktiga i förhållande till prisläget under nivååret kommer omräkningen att innebära att detta rättas till så att den genomsnittliga nivån blir korrekt för hela prisutvecklingsområdet. Nivåperioden för omräkningen regleras i denna paragraf. I paragrafen regleras hur indelningen i prisutvecklingsområden skall gå till. Indelningen sker normalt för varje typ av taxeringsenhet. För lantbruksenheter får indelningen även ske för sådana delar av lantbruksenheterna som kan förväntas ha olika prisutveckling. Vid indelningen skall antalet köp vara så stort att prisutvecklingen kan bestämmas med god säkerhet. I paragrafen lämnas regler om för vilka slag av egendom och för vilka geografiska områden som omräkningstalen skall anges och bestämmas. Inom ett prisutvecklingsområde kan olika omräkningstal bestämmas för skilda slag av värderingsenheter. I praktiken torde det i första hand gälla småhus- och hyreshusenheter. I sista stycket redogörs för den årliga tröskeln och den regel som innebär att samma omräkningstal fastställs igen om prisutvecklingen inte kan konstateras, vilka har redogjorts för i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.1.4. Sistnämnda regel är uppbyggd på samma sätt som tröskelregeln. I paragrafen regleras de fall då omräkningstal beräknade enligt särskilda grunder får användas. Förutsättningarna härför har närmare kommenterats i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.1.4. I paragrafen föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall besluta föreskrifter om indelningen i prisutvecklingsområden och om omräkningstal. Sådana beslut föreslås inte kunna överklagas. Såsom gäller för indelningen i riktvärdeområden - utom i vissa fall som anges i 6 kap. 1 § FTF - bör det ankomma på RSV att besluta också om denna indelning. Likaså bör det ankomma på RSV att besluta om de omräkningstal som skall tillämpas. I paragrafen framgår den möjlighet som föreslås för skattemyndigheterna att använda sig av ett förenklat förfarande vid fastighetstaxeringen när förutsättningar för detta föreligger. I den allmänna motiveringen, avsnitten 5.1.2 och 5.1.3, har redogjorts för utformningen av det förenklade förfarandet. Den allmänna deklarationsplikten utan föreläggande skall inte gälla för den som året före taxeringsåret erhållit förslag till fastighetstaxering från skattemyndigheten. En erinran om detta har tagits in i förevarande paragraf. De enskilda fastighetsägarna ansvarar således alltjämt för uppgiftslämnandet. Den som inte fått ett förslag till fastighetstaxering skall avge deklaration på vanligt sätt för att inte riskera att påföras förseningsavgift. Regeringen utgår från att ordentlig information om det nya systemet kommer att lämnas . En följdändring har också gjorts med anledning av att nya begrepp används. 3, 4, 6, 9 och 9 a §§ Ändringarna i dessa paragrafer är en följd av det förenklade förfarandet. I 3 § anges att blanketter enligt fastställt formulär skall användas för förslag till fastighetstaxering. Borttagandet av andra stycket är orsakat av att en bestämmelse med detta innehåll finns i FTF. I 4 § föreslås ett nytt sista stycke. Första meningen är föranledd av att skattemyndigheten svarar för uppgifterna i förslaget till fastighetstaxering. Vidare sägs att förslaget skall innehålla de omständigheter som krävs för att räkna fram ett basvärde. I 6 § ges möjlighet till att inhämta uppgifter från fastighetsägaren genom föreläggande. I 9 § anges när deklaration eller påpekanden senast skall lämnas. Ändringarna i 9 a § hänger samman med att även den som omfattas av det förenklade förfarandet kan, om särskilda skäl föreligger, få anstånd med att avge sina påpekanden. Ändringen i paragrafen är en följdändring med anledning av att nya begrepp används. Ändringen i paragrafen är en följdändring med anledning av att nya begrepp används. Ändringen i första stycket 3 är en följdändring med anledning av att nya begrepp används. Ändringen i samma stycke 6 är en följd av att ägoslaget exploateringsmark har utmönstrats. Ändringen i paragrafen är en följdändring med anledning av att nya begrepp används. Hänvisningen till 17 kap. omfattar inte 1 §. Då denna paragraf även gäller vid särskild fastighetstaxering bör ett förtydligande göras genom en utvidgning av hänvisningen. Ändringen är en anpassning till rubriken i 20 kap. Avd. 1 i FTL innehåller allmänna regler om fastighetstaxeringen och värderingen av fastigheter. För att anknyta till den systematik som karaktäriseras av att de två följande avdelningarna, avd. 2 och avd. 3, reglerar förfarandet vid allmän och särskild fastighetstaxering, bör reglerna om förfarandet vid omräkningen inordnas i en ny fjärde avdelning betecknad Förfarandet m.m. vid omräkning. Uppbyggnaden av regleringen i den föreslagna avdelningen överensstämmer i stora drag med vad som gäller i motsvarande delar i avd. 2 och avd. 3. Inom den fjärde avdelningen föreslås således att de grundläggande frågorna om organisation och förberedande åtgärder tas in i 33 kap. och 34 kap. I 35 kap. föreslås regler om taxeringsförfarandet, skattemyndighetens verksamhet m.m. och omprövningsför- farandet vid omräkningen. Regler om överklagande av omräkningsbeslut föreslås i 36 - 38 kap. Genom hänvisningar till 17 kap. framgår att den allmänna organisationen vid allmän fastighetstaxering i tillämpliga delar även gäller vid omräkning. I paragrafen fastläggs det tidsschema som föreslås gälla för förberedelsearbetet vid omräkningen. Efter förebild från 19 kap. 1 §, som avser den allmänna fastighetstaxeringen, skall regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer besluta föreskrifter för förberedelsearbetet inför omräkningen. Det bör ankomma på RSV att fatta sådant beslut. 2 § I denna paragraf anges den senaste tidpunkten för beslut om indelning i prisutvecklingsområden och om omräkningstal. Som anförts i den allmänna motiveringen bör sådana beslut fattas av RSV året före taxeringsåret. Genom hänvisningar till 20 kap. framgår att förfarandereglerna vid allmän fastighetstaxering i tillämpliga delar även gäller vid omräkning. Således skall skattemyndigheten fatta beslut om omräkning taxeringsåret. Det bör särskilt påpekas att de taxeringsåtgärder som skattemyndigheten skall vidta enligt 20 kap. 20 § efter det att en domstol meddelat beslut i ett mål om fastighetstaxering och som föranleds av domstolens beslut även skall omfatta omräkning. Efter domstols ändring av beslut som fattats vid allmän eller särskild fastighetstaxering vidtas således därav föranledda taxeringsåtgärder inklusive omräkning. Paragrafen anger det innehåll som ett omräkningsbeslut skall ha. Avrundning vid omräkning sker till hela tusental kronor. Då den nuvarande systematiken vid avrundning inte bör ändras utan ske på basvärdenivå är någon ytterligare avrundning av värdena på taxeringsvärdenivå inte aktuell. I paragrafen anges när underrättelse om omräkningsbeslut senast skall sändas ut till fastighetsägaren och vad underrättelsen skall innehålla. Denna paragraf är en följd av att nya begrepp används. Paragrafen avser värden på taxeringsvärdenivå och motsvarar 20 kap. 6 § som enligt förslaget skall omfatta värden på basvärdenivå. Genom hänvisningar till 21 kap. framgår att överklagandereglerna vid allmän fastighetstaxering i tillämpliga delar även gäller vid omräkning. Genom hänvisningar till 22 kap. framgår att överklagandereglerna vid allmän fastighetstaxering i tillämpliga delar även gäller vid omräkning. Trots att mål angående omräkning vanligtvis torde vara av enkel beskaffenhet föreslås inte någon särregel om domstolarnas sammansättning i dessa fall. I paragrafen anges vem som har rätt att begära omprövning och att överklaga omräkningsbeslut. Ändringarna föreslås tillämpas första gången vid fastighetstaxering . Vad gäller småhus på lantbruksenheter föreslås ändringarna tillämpas första gången vid fastighetstaxering . 8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Ett nytt sjätte stycke har införts. I detta klargörs att det taxeringsvärde som gäller under beskattningsåret skall ligga till grund för fastighetsskatten och att proportionering skall ske vid brutet räkenskapsår så att underlaget för fastighetskatten utgörs av det för varje kalenderårsdel gällande taxeringsvärdet. Utformningen av första meningen är orsakad av att fastighetsskatt i vissa fall beräknas på ett underlag som utgör delar av taxeringsvärdet. Ändringarna i första stycket a är följdändringar med anledning av att nya begrepp används. Ändringen i samma stycke b är en följd av att ägoslaget exploateringsmark har utmönstrats. Ändringarna i andra stycket innebär att skattebefrielse och nedsättning av skatt vid nybyggnation o.d. skall erhållas för kalenderår. I andra stycket tas belägenhetskravet bort eftersom paragrafen inte är tillämplig på annat än hyreshusenheter i . Ändringarna i femte stycket innebär att reducering skall ske av taxeringsvärdet kalenderårsvis. På Lagrådets inrådan har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten samt i en övergångsbestämmelse som gäller denna paragraf. Utformningen av dessa bestämmelser har förklarats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6. 8.3 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Ändringen är en följdändring med anledning av att nya begrepp används. Se även kommentar till 1 kap. 5 § FTL. 8.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:171) om särskilt uppskattningsvärde på fastighet 3 § Ändringen i paragrafen är en följdändring med anledning av att garanti- beskattningen har upphört. Ändringen i paragrafen är en följdändring med anledning av att en ny fas- tighetstaxeringsorganisation har införts. 8.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Ändringarna i paragrafen är följdändringar på grund av de lagändringar som gjordes i samband med att den nya fastighetstaxeringsorganisationen infördes och med anledning av att nya begrepp används. 8.6 Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) Ändringen i paragrafen är en följdändring med anledning av att nya begrepp används. Paragrafen föreslås ändrad även i prop. 1994/95:93 Elektronisk dokumenthantering inom skatteförvaltningen m.m. 8.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Ändringen i paragrafen är en följdändring med anledning av att nya begrepp används. Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över betänkandet Beskattning av fastigheter, del II - Principiella utgångspunkter för beskattning av fastigheter m.m. SOU 1994:57 , , , , , , , , Kammarrätten i , , , Centralorganisationen , , , Företagens Uppgiftslämnardelegation, vid , , , vid , i , , , Samfundet för fastighetsekonomi, , , , , , , Sveriges Bostadsrättsföreningars , , , , samt . Härutöver har synpunkter inkommit även från samt Skattebetalarna. Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över promemorian Omräkningsförfarande vid fastighetstaxeringen Ds 1994:62 , , , för Byggnadsforskning, , Sektionen för lantmäteri, , , , , , , Kammarrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , , , , Företagens Uppgiftslämnardelegation (FUD), HSB:s Riksföbund, i , , Samfundet för fastighetsekonomi SFF, , , , , Allmännyttiga Bostadsföretag , Sveriges Bostadsrättsföreningars , , , , , , , , . Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över delbetänkandet Rationaliserad fastighetstaxering, del I SOU 1994:62 , , , för Byggnadsforskning, , Sektionen för lantmäteri, , , , , Statis- tiska Centralbyrån, , Kammarrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , , , , Företagens Uppgiftslämnardelegation (FUD), HSB:s Riksföbund, i , , , Samfundet för fastighets- ekonomi SFF, , (), , , , Allmännyttiga Bostadsföretag , Sveriges Bostadsrättsföreningars , , , , , , , , . Till Lagrådet remitterade lagförslag 2.1 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetstaxeringslagen (1979:1152)1dels att 6 kap. 8 § och 12 kap. 6 och 7 §§ med tillhörande rubrik skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 1, 3 och 5-7 §§, 2 kap. 4 §, 4 kap. 5-7 §§, 5 kap. 1, 2, 7 och 8 §§, 7 kap. 3, 4, 6 och 16 §§, 8 kap. 2 och 3 §§, 12 kap. 3 §, 16 kap. 1 och 3-6 §§, 18 kap. 1, 3, 4, 9 och 9 a §§, 19 kap. 3 §, 20 kap. 2, 4 och 6 §§, 25 kap. 6 §, rubrikerna till 5 kap., 12 kap. och 28 kap. skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 1 kap. 8 och 9 §§, ett nytt kapitel, 16 A kap., en ny avdelning, avd. 4., med sex nya kapitel kap. samt närmast före 1 kap. 7-9 §§ nya rubriker av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 1 §2 Fastighetstaxering sker vid allmän och särskild fastighet- Vid staxering samt fastighetstaxering genom omräkning. skall beslut fattas Vid allmän och om fastigheternas särskild fas- skatte- tighetstaxering pliktsförhållanden skall beslut fattas och indelning i om fastigheternas taxeringsenheter. skattepliktsför- Vidare skall typ av hållanden och indel- taxeringsenhet och ning i taxe- taxeringsvärde ringsenheter. bestämmas för varje Vidare skall typ av taxeringsenhet. taxeringsenhet och Taxeringsvärde basvärde bestämmas för skall dock inte varje åsättas fastighet, taxeringsenhet. Vid som enligt 3 kap omräkning skall skall undantas från taxeringsvärde skatteplikt. bestämmas för varje taxeringsenhet. Basvärde och taxeringsvärde skall dock inte åsättas fastighet, som enligt 3 kap. skall undantas från skatteplikt. Basvärde utgör även taxeringsvärde för fastighet som enligt 9 § skall undantas från om- räkning. 3 § Med taxeringsår menas i denna lag det kalenderår för vilket fastighetstaxering bestäms. Beslut om fastighetstaxering som fattas vid allmän fastig- hetstaxering eller genom ny taxering vid särskild fastighetstaxering skall gälla från in- gången av det taxeringsår då sådan taxering sker till ingången av det taxeringsår då sådant beslut fattas nästa gång. Beslut om omräkning skall gälla från ingången av det taxeringsår då sådant beslut fattas till ingången av det taxeringsår då sådant beslut fattas nästa gång. Med löpande taxeringsperiod avses tiden från ingången av det taxeringsår då allmän fastighetstaxering sker av en taxeringsenhet till ingången av det taxeringsår då allmän fastighetstaxering av taxeringsenheten sker nästa gång. 5 §3 Som ägare av fastighet skall i fall som avses nedan anses a) den som innehar fastighet med fideikommissrätt eller i annat fall utan vederlag besitter fastighet på grund av testamentariskt förordnande; b) den som innehar b) den som innehar fastighet med fastighet med åborätt, tomträtt åborätt, tomträtt eller vattenfalls- eller rätt, innehavare av vattenfallsrätt samt så kallad ofri tomt den som eljest i stad samt den som innehar fastighet eljest innehar med ständig eller fastighet med ärftlig besittnings- ständig eller rätt; ärftlig besitt- ningsrätt; c) innehavare av skogsområde som blivit av staten upplåtet till kanalbolag eller till kommun eller annan menighet; d) innehavare av publikt boställe eller på lön anslagen jord; e) juridisk person, som förvaltar samfällighet och som enligt 6 § 1 mom. första stycket b lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt är skattskyldig för inkomst; samt f) nyttjanderättshavare till täkt mark som avses i 2 kap. 4 §, om nyttjanderätten har förvärvats mot engångsvederlag. Såsom innehavare av publikt boställe eller på lön anslagen jord skall anses den tjänsteinnehavare eller annan som författningsenligt äger nyttja fastigheten eller tillgodonjuta dess avkastning. Beträffande sådant löneboställe som avses i 41 kap. kyrkolagen (1992:300) är vederbörande pastorat att anse såsom innehavare. Skall avkastning Skall avkastning utöver husbehovet utöver husbehovet av av skog på fastig- skog på fastighet, het, som avses som avses under b under b eller d, eller d, författningsenligt författningsenligt helt eller delvis helt eller delvis tillkomma allmän tillkomma allmän fond eller inrätt- fond eller ning, är denna inrättning, är denna att anse såsom att anse såsom fastighetens in- fastighetens in- nehavare, såvitt nehavare, såvitt angår fastighetens angår fastighetens skogsbruksvärde. värde av skogsmark med växande skog och markanläggningar som används eller behövs för skogsbruk. 6 § Fastighetstaxering Allmän och särskild skall ske på fastighetstaxering grundval av skall ske på grund- fastighets an- val av fastighets vändning och användning och beskaffenhet vid beskaffenhet vid taxeringsårets taxeringsårets ingång. 7 §4 Allmän Allmän fastighetstaxering fastighetstaxering skall ske vartannat skall ske enligt följande år enligt bestämmel- ordning. serna i 2 - 15 kap. och i följande ordning. och därefter taxeras hyreshusenheter, industrienheter inklusive elproduktionsenheter och specialenheter, och däreftert småhusenheter samt och därefter lantbruksenheter. Beslut vid allmän Bestämmelser om fastighetstaxering förfarandet vid skall, om inte allmän annat föranleds av fastighetstaxering föreskrifterna i 16 finns i 17 - 24 kap., gälla från kap. ingången av det taxeringsår då allmän fastighets- taxering av taxeringsenheten sker till ingången av det taxeringsår då allmän fas- tighetstaxering av taxeringsenheten sker nästa gång (den löpande taxeringsperioden). 8 § Särskild fastighetstaxering skall verkställas enligt be- stämmelserna i 16 kap. Sådan taxering skall dock ej ske av taxeringsenhet som taxeras genom allmän fastighets- taxering . Bestämmelser om förfarandet vid särskild fastig- hetstaxering finns i 25 - 32 kap. 9 § Omräkning skall ske för olika typer av skatteplik- tiga taxeringsenheter utom industrienheter enligt bestämmelserna i 16 A kap. Bestämmelser om förfarandet vid omräkning finns i 33 - 38 kap. 2 kap. 4 §5 skall indelas i de ägoslag som anges i det följande. som är vattentäckt skall indelas endast om den är täktmark. Indelningen får inte påverkas av förekomsten av byggnad som skall rivas (saneringsbyggnad) eller av byggnad eller byggnader vars sammanlagda taxeringsvärde inte skulle uppgå till . Tomtmark som upptas av småhus, hyreshus, industribyggnad, specialbyggnad eller övrig byggnad samt trädgård, parkeringsplats, upplagsplats, kommunikationsutrymme m.m., som ligger i anslutning till sådan byggnad. till fastighet, som är bebyggd med småhus, hyreshus, industribyggnad, specialbyggnad eller övrig byggnad, skall i sin helhet utgöra tomtmark, om fastigheten ligger i ett ägoskifte och har en total areal som inte överstiger två hektar. Detta skall dock ej gälla om fastighetens mark till någon del skall taxeras tillsammans med annan egendom enligt reglerna i 4 kap. Vad nu har sagts om tomtmark skall också gälla mark till obebyggd fastighet, som har bildats för byggnadsändamål . Har fastigheten bildats längre tillbaka i tiden skall marken utgöra tomtmark endast om det är uppenbart att den får be- byggas.