prop · GI03207 · 1995-01-01 00:00:00 — Den ändringen har dock gjorts att arbetsgivarens skyldighet att fortlöpande pröva möjligheten till omplacering, har utvidgats till att omfatta även de fall som avses i 19 § i förslaget. 22 § Paragrafen motsvaras av nuvarande 13 §. Den har endast setts över språkligt. 23 § Paragrafen har sin motsvarighet i nuvarande 14 §. Den har endast bearbetats språkligt. 6.2 Lagen (1994:2079) om ändring i semesterlagen (1977:480) 17 § I första stycket andra punkten har med anledning av förslaget till ny föräldraledighetslag en ny hänvisning skett. Den nuvarande bestämmelsen i andra stycket första meningen, som avser samordningstid vid frånvaro på grund av arbetsskada, avskaffas. Skälet härför är att bestämmelsen inte längre fyller sin avsedda funktion. Bestämmelsen är överspelad dels eftersom samordningstid enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring inte längre finns, dels eftersom den tid varunder frånvaro på grund av sjukdom är semesterlönegrundande utsträckts . Frånvaro på grund av sjukdom skall även i fortsättningen vara semes- terlönegrundande under högst två hela intjänandeår. Till skillnad från vad som gäller enligt nuvarande regler, andra stycket andra meningen, skall dock mindre avbrott i frånvaron inte bryta tvåårsfristen. Enligt förslagets andra stycke första mening skall, om arbetstagaren återgår i arbete men påbörjar en ny frånvaroperiod , tvåårsfristen fortsätta att löpa. Bestämmelsen är utformad efter förebild av förslaget av Utredningen om mer flexibla regler för arbetstid och semester i betänkandet Årsarbetstid (SOU 1992:27 s. 286). Förslagen innebär att hänvisningarna till föräldraledighetslagen ändras. Kammarrätten i 2. Försvarsmakten (Försvarsmaktens organisationsmyndighet) 5. Kooperationens förhandlingsorganisation 26. för invandrarorganisationer i 34. Utdrag ur: Ledighetslagstiftningen - en översyn (SOU 1994:41) Vi föreslår att det införs en ny föräldraledighetslag. Förslaget är resultatet av en lagteknisk och språklig översyn av den nuvarande föräldraledighetslagen. Vi föreslår inte några större förändringar i sak annat än i de fall där det är motiverat av önskemålet att anpassa lagstiftningen till EG-direktiv eller andra internationella åtaganden. De nuvarande reglerna om rätt till omplacering och ledighet i vissa fall för gravida kvinnor föreslås i enlighet med ett EG-direktiv utvidgade i tiden och till att avse även kvinnor som fött barn eller ammar och där kvinnans hälsa och säkerhet fordrar förändrade arbetsförhållanden. Den nuvarande tidsgränsen för omplaceringsskyldighet före den beräknade förlossningen avskaffas. Rätt till omplacering föreligger enligt förslaget så länge det är nödvändigt för att skydda den kvinnliga arbetstagarens hälsa och säkerhet under havandeskap och amning. I övriga fall föreslås tiden för rätt till omplacering efter barnets födelse begränsad efter förlossningen. Rätten till ledighet för kvinnliga arbetstagare i samband med graviditet och efter förlossning föreslås förlängd från nuvarande före och efter förlossningen före den beräknade förlossningen och efter förlossningen. Arbetstagaren skall, liksom enligt förslaget till studieledighetslag, samråda med arbetsgivaren om ledighetens förläggning och om andra frågor som berör ledigheten. Om det inte medför olägenhet skall arbetstagaren försöka lägga ledigheten så att verksamheten hos arbetsgivaren kan fortgå utan påtaglig störning. Skadestånds- och preskriptionsbestämmelserna har utformats i huvudsaklig överensstämmelse med motsvarande bestämmelser i förslaget till ny studiele- dighetslag. Reglerna om avvikelser genom avtal har i sak endast ändrats på så sätt att det - liksom i förslaget till studieledighetslag - inte anges att kollektivavtal måste träffas eller godkännas på en viss nivå för att vara giltiga. Frånvaro från arbetet på grund av sjukdom och arbetsskada skall liksom vara semesterlönegrundande. Vi föreslår dock som en konsekvens av de nya ersättningsregler för arbetsskada som trädde i kraft att särregleringen för arbetsskadefallen i semesterlagen avskaffas. Endast den sjukfrånvaro under intjänandeåret, inklusive sådan som beror på arbetsskada, som inte överstiger skall vara semesterlönegrundande. Vi föreslår vidare att den s.k. 90-dagarsregeln avskaffas. För att en ny tvåårsperiod, under vilken sjukfrånvaro är semesterlönegrundande, skall börja löpa måste arbetstagaren enligt vårt förslag ha återgått i arbete under minst . Frånvaro på grund av utbildning, inklusive svenskundervisning för invandrare (sfi), skall inte längre vara semesterlönegrundande. Utdrag ur: Ledighetslagstiftningen - en översyn (SOU 1994:41) 2 Förslag till föräldraledighetslag (1994:000) Härigenom föreskrivs följande. Vilka arbetstagare omfattas av lagen? 1 § En arbetstagare har som förälder rätt att vara ledig från sin anställning enligt bestämmelserna i denna lag. Samma rätt har också en arbetstagare som 1. utan att vara förälder är rättslig vårdnadshavare och har vård om ett barn, 2. har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem, 3. stadigvarande sammanbor med en förälder under förutsättning att arbets- tagaren är eller har varit gift med eller har eller har haft barn med denna förälder. Överenskommelse mellan arbetsgivare och arbetstagare 2 § Ett avtal som innebär att arbetstagares rättigheter enligt denna lag in- skränks är ogiltigt i den delen. Genom kollektivavtal får dock avvikelser från eller kompletteringar till lagen göras i fråga om -anmälan om ledighet (13 §), -tiden för arbetstagarens underrättelse om återgång till arbete (15 § andra stycket), -den tid arbetsgivaren har rätt att skjuta upp arbetstagarens återgång till arbete (15 § tredje stycket). Genom kollektivavtal får även bestämmas den närmare tillämpningen i fråga om -ledighetens förläggning (11 och 12 §§), -skyddet för anställningsförmånerna (17 §). Översikt över de olika formerna av föräldraledighet för arbetstagare 3 § Det finns följande fem former av föräldraledighet för vård av barn m.m.: 1. Hel ledighet för en kvinnlig arbetstagare i samband med hennes barns födelse (mammaledighet, 4 §). Hel ledighet för en förälder tills barnet blivit 18 månader eller, under förutsättning att föräldern då har hel föräldrapenning, för tid därefter (hel ledighet med eller utan föräldrapenning, 5 §). Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med hälf- ten eller en fjärdedel medan föräldern har halv respektive fjärdedels föräldrapenning (delledighet med föräldrapenning, 6 §). Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med en fjärdedel tills, i huvudfallet, barnet fyllt (delledighet utan föräldra- penning, 7 §). Ledighet för en förälders tillfälliga vård av barn (ledighet med tillfällig föräldrapenning m.m., 8 §). För mammaledighet och ledighet med tillfällig föräldrapenning m.m. fordras inte att arbetstagaren skall ha varit anställd hos arbetsgivaren (kvalifikationstid). För övriga former av föräldraledighet krävs kvalifikation- stid enligt 9 §. 4 § En kvinnlig arbetstagare har rätt till hel ledighet i samband med sitt barns födelse av minst före den beräknade tidpunkten för förlossningen och efter förlossningen. Hon har också rätt att vara ledig för att amma barnet. Mammaledighet behöver inte vara förenad med att föräldrapenning betalas ut. Kvalifikationstid i anställningen krävs inte. Vid ledighet för att amma barnet gäller inte heller bestämmelserna i 10 - 15 §§. Särskilda bestämmelser om ledighet och omplacering för kvinnliga arbetstagare som väntar barn, fött barn eller som ammar finns i 18 - 21 §§. Bestämmelser om havandeskapspenning finns i 3 kap. 9 § och 9 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Hel ledighet med eller utan föräldrapenning 5 § En förälder har rätt till hel ledighet för vård av barn till dess barnet är oavsett om föräldern får föräldrapenning eller inte. En förälder har därutöver rätt till hel ledighet medan han eller hon får hel föräldrapenning. För en arbetstagare som har adopterat ett barn eller tagit emot ett barn i avsikt att adoptera det skall tiden 18 månader i stället räknas från den tid- punkt då arbetstagaren fått barnet i sin vård. Är det fråga om adoption av arbetstagarens makes barn eller av ett eget barn, har arbetstagaren inte rätt till ledighet utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte hade ägt rum. Rätten till ledighet för adoptivföräldrar upphör när barnet fyllt eller vid den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Kvalifikationstid i anställningen krävs enligt 9 §. 6 § då en förälder får halv eller fjärdedels föräldrapenning enligt 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring har han eller hon rätt till förkortning av normal arbetstid med hälften respektive en fjärdedel. Kvalifikationstid i anställningen krävs enligt 9 §. 7 § En förälder har rätt till förkortning av normal arbetstid med en fjärdedel för vård av ett barn som inte har fyllt eller som är äldre än så men ännu inte har avslutat sitt första skolår. Kvalifikationstid i anställningen krävs enligt 9 §. Ledighet med tillfällig föräldrapenning m.m. 8 § då en förälder får tillfällig föräldrapenning enligt 4 kap. 10, 10 a eller 11 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring har han eller hon rätt till ledighet. En förälder som behöver vårda sitt barn när den ordinarie vårdaren blivit sjuk eller smittad har rätt till ledighet även om föräldern inte har rätt till tillfällig föräldrapenning på grund av att barnet är yngre än . Kvalifikationstid i anställningen krävs inte. 9 § Som villkor för rätt till ledighet enligt 5 - 7 §§ gäller att arbetstagaren vid ledighetens början varit anställd hos arbetsgivaren antingen eller sammanlagt . I anställningstiden medräknas den tid som arbetstagaren har varit anställd hos något annat företag inom samma koncern som arbetsgivaren tillhör. Om ett företag har övergått till en ny arbetsgivare, medräknas i anställningstiden den tid som arbetstagaren har varit anställd hos den tidigare arbetsgivaren eller hos ett företag inom samma koncern som den arbetsgivaren tillhörde. 10 § Ledigheten får delas upp på högst tre perioder för varje kalenderår. Om en ledighetsperiod löper över ett årsskifte, skall den anses höra till det kalen- derår då ledigheten påbörjades. Trots begränsningen i första stycket får en ledighet delas upp när det gäller antingen ledighet för föräldrautbildning m.m. enligt 4 kap. 4 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring eller ledighet med tillfällig föräldra- penning. Hur ledigheten får tas ut vid hel ledighet 11 § Arbetstagaren skall få ta ut hel ledighet den eller de dagar som han eller hon begär. Hur ledigheten får tas ut 12 § Vid förkortning med hälften eller med en fjärdedel av normal arbetstid skall ledigheten spridas över arbetsveckans samtliga dagar, om inte särskilda skäl ger anledning till att den förläggs på annat sätt. Anmälan och beslut om ledighet 13 § En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet enligt 3 § 1 - 4 skall anmäla detta till arbetsgivaren före ledighetens början eller, om det inte kan ske, . I samband med sin anmälan skall arbetstagaren ange hur ledigheten är planerad att pågå. En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet med tillfällig föräldrapenning enligt 3 § 5 skall anmäla ledigheten till arbetsgivaren minst före ledighetens början. Om ledigheten beror på sjukdom eller smitta, gäller dock inte någon anmälningstid. 14 § Arbetstagaren skall samråda med arbetsgivaren om ledighetens förläggning och om andra frågor som rör ledigheten. Om det kan ske utan olägenhet, skall arbetstagaren försöka lägga ledigheten så att verksamheten hos arbetsgivaren kan fortgå utan påtaglig störning. Kan överenskommelse inte träffas om hur ledigheten skall tas ut , bestämmer arbetsgivaren i fråga om ledighetens närmare förläggning och därmed sammanhängande frågor i den mån annat inte har avtalats. Arbetsgivaren får dock inte utan arbetstagarens samtycke dela upp ledigheten under arbetsdagen eller förlägga den till någon annan tid än arbetsdagens början eller slut. Har beslut i en sådan fråga som avses i andra stycket träffats på annat sätt än genom överenskommelse med arbetstagaren, skall arbetsgivaren underrätta arbetstagaren och berörd arbetstagarorganisation om beslutet. Detta skall om möjligt göras senast före ledighetens början. 15 § En arbetstagare får avbryta sin påbörjade ledighet och återuppta sitt arbete i samma omfattning som före ledigheten. Om arbetstagaren vill utnyttja sin rätt att återuppta sitt arbete, skall han eller hon möjligt underrätta arbetsgivaren om detta. I det fall ledigheten varit avsedd att pågå en månad eller mer, får arbetsgiva- ren skjuta på återgången högst efter det att arbetsgivaren tagit emot underrättelsen. 16 § En arbetstagare får inte sägas upp eller avskedas enbart på grund av att arbetstagaren begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag. Sker det ändå, skall uppsägningen eller avskedandet ogiltigförklaras, om arbetstagaren begär det. 17 § En arbetstagare som begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag är inte skyldig att bara av detta skäl godta 1. några andra minskade anställningsförmåner eller försämrade arbetsvillkor än sådana som är en nödvändig följd av ledigheten, eller 2. någon annan omplacering än en sådan som kan ske inom ramen för an- ställningsavtalet och som är en nödvändig följd av ledigheten. Särskilda bestämmelser om arbetstagare som väntar barn, fött barn eller ammar 18 § En kvinnlig arbetstagare som väntar barn, fött barn eller ammar har rätt att bli omplacerad till ett annat arbete med bibehållna anställningsför- måner under förutsättning att hon har förbjudits att fortsätta sitt vanliga arbete enligt föreskrift som har meddelats med stöd av bestämmelserna i 4 kap. 6 § arbetsmiljölagen (1977:1160). 19 § En kvinnlig arbetstagare som väntar barn, fött barn eller ammar och som på grund av detta inte kan utföra fysiskt påfrestande eller andra för hennes hälsa och säkerhet riskfyllda arbetsuppgifter, har rätt att bli omplacerad till ett annat arbete med bibehållna anställningsförmåner. Denna rätt till omplacering gäller så länge det krävs för att skydda kvinnans hälsa och säkerhet under havandeskapet och amningen samt för övriga fall längst till och efter barnets födelse. 20 § Rätt till omplacering enligt 18 och 19 §§ gäller endast om det skäligen kan krävas att arbetsgivaren ordnar kvinnan annat arbete hos sig. Är omplacering inte möjlig, har kvinnan enligt vad som föreskrivs i 18 och 19 §§ rätt till ledighet så länge det krävs för att skydda hennes hälsa och säkerhet, dock utan bibehållna anställningsförmåner som ledigheten avser. Om det uppkommer möjlighet till en omplacering, som bedöms kunna avse minst en månad, skall arbetsgivaren erbjuda kvinnan arbetet. 21 § Den som vill utnyttja sin rätt till omplacering enligt 18 eller 19 §§ skall anmäla detta till arbetsgivaren. Beror omplaceringsbehovet på att kvinnan på grund av sitt havandeskap inte kan utföra sina arbetsuppgifter, skall anmälan göras minst en månad i förväg. I övriga fall skall anmälan göras så snart det kan ske. Sedan anmälan har gjorts skall arbetsgivaren möjligt lämna besked om möjligheten till omplacering. Kan omplacering inte ske, skall arbetsgivaren fortlöpande pröva möjligheten till omplacering. 22 § En arbetsgivare som bryter mot denna lag skall betala arbetstagaren ekonomiskt skadestånd för den förlust som uppkommer och allmänt skadestånd för den kränkning som lagbrottet innebär. På motsvarande sätt skall en arbetsgivare ha rätt att få skadestånd om arbetstagaren vilseleder honom i fråga om sin för- äldraledighet. Det allmänna skadeståndet skall bestämmas till ett skäligt belopp efter en helhetsbedömning av samtliga omständigheter. Därvid skall inte bara intresset att avhålla från lagbrott beaktas utan även den skadeståndsansvariges större eller mindre skuld till lagbrottet och i vad mån den skadeståndsberättigade har föranlett eller medverkat till detta. Allmänt skadestånd skall inte dömas ut, om lagbrottet framstår som ursäktligt. Om det är skäligt, kan såväl ekonomiskt som allmänt skadestånd sättas ned eller helt falla bort. 23 § Den som vill kräva skadestånd enligt 22 § skall väcka talan vid domstol från det att skadan inträffade. Om talan inte väcks i rätt tid, har parten förlorat sin rätt till talan. 24 § Mål om tillämpningen av denna lag handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Denna lag träder i kraft , då lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. upphör att gälla. Bestämmelserna i 22 - 23 §§ om skadestånd och preskription skall tillämpas om den omständighet som yrkandet hänför sig till har inträffat efter ikraftträdandet av den nya lagen. I annat fall tillämpas äldre bestämmelser. 3 Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) Härigenom föreskrivs att 17 § semesterlagen (1977:480) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Frånvaro från arbetet är semesterlönegrundande, när fråga är om 1. ledighet på grund av 1. ledighet på grund av sjukdom, i den mån sjukdom, i den mån frånvaron under intjänan- frånvaron under intjänan- deåret icke överstiger deåret icke överstiger eller om dagar, frånvaron beror på arbe- tsskada, 2. ledighet enligt 2. ledighet enligt lagen (1978:410) om rätt föräldraledighetslagen till ledighet för vård av (1994:000) dels under barn, m. m. dels under tid för vilken havan- tid för vilken deskapspenning utges havandeskapspenning enligt 3 kap. 9 § lagen utges enligt 3 kap. 9 § (1962:381) om allmän lagen (1962:381) om försäkring, dels under tid allmän försäkring, dels för vilken föräldrapenning under tid för vilken utges i anledning av föräldrapenning utges i barns födelse eller anledning av barns adoption enligt 4 kap. 3 födelse eller adoption och 5 §§ samma lag, i den enligt 4 kap. 3 och 5 §§ mån frånvaron för varje samma lag, i den mån barn, eller vid fler- frånvaron för varje barn, barnsbörd sammanlagt, eller vid flerbarnsbörd icke överstiger sammanlagt, icke över- eller för ensamstående stiger eller förälder, , dels för ensamstående förälder, under tid för vilken , dels under tillfällig föräldrapenning tid för vilken tillfällig utges enligt 4 kap. 10 föräldrapenning utges och 11 §§ samma lag, enligt 4 kap. 10 och 11 §§ samma lag, 3. ledighet på grund av risk för överförande av smitta, om arbetstagaren är berättigad till ersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning till smittbära- re, i den mån frånvaron under intjänandeåret icke överstiger , 4. ledighet för utbildning, som ej enligt annan lag medför rätt till semesterlön, om arbetstagaren erhåller korttidsstudiestöd, vuxenstudiebidrag eller utbildningsarvode enligt studiestödslagen (1973:349) eller om utbildningen till väsentlig del avser fackliga eller med facklig verksamhet sam- manhängande frågor, i den mån frånvaron under intjänandeåret icke överstiger , 5. ledighet på grund av 4. ledighet på grund av sådan i 27 § värn- sådan i 27 § värn- pliktslagen (1941:967) pliktslagen (1941:967) eller med stöd därav eller med stöd därav föreskriven tjänstgöring föreskriven tjänstgöring om om , som , som ej är ej är beredskapsövning beredskapsövning och ej och ej heller direkt heller direkt ansluter ansluter sig till sig till grundut- grundutbildning, eller bildning, eller ledighet ledighet på grund av på grund av motsvarande motsvarande vapenfri vapenfri tjänst, i den mån tjänst, i den mån frånvaron under intjänan- frånvaron under intjänan- deåret icke överstiger 60 deåret icke överstiger , dagar, 6. ledighet på grund av 5. ledighet på grund av att arbetstagaren efter att arbetstagaren efter det kalenderår då han det kalenderår då han fyllt fullgör fyllt fullgör tjänstgöring i civilför- tjänstgöring i civilför- svaret än då svaret än då civilförsvarsberedskap civilförsvarsberedskap råder eller råder eller beredskapsövning får beredskapsövning får anordnas vid anordnas vid försvarsmakten, i den mån försvarsmakten, i den mån frånvaron under frånvaron under intjänandeåret icke intjänandeåret icke överstiger , överstiger , eller 7. ledighet enligt lagen (1986:163) om rätt till ledighet för svenskundervisning för invandrare, eller 8. ledighet enligt 6. ledighet enligt lagen lagen (1988:1465) om (1988:1465) om ersättning ersättning och ledighet och ledighet för för närståendevård, i den närståendevård, i den mån mån frånvaron under in- frånvaron under in- tjänandeåret inte över- tjänandeåret inte över- stiger . Vid tillämpning av första Har arbetstagare av stycket 1 skall frånvaro anledning som anges i under de första 90 första stycket 1 varit dagarna av från- frånvarande från arbetet varoperiod ej i något utan längre avbrott i fall anses bero på frånvaron än arbetsskada. Har i en följd under två hela arbetstagare av anled- intjänandeår, grundar ning som anges i första därefter infallande dag stycket 1 varit av frånvaroperioden icke oavbrutet frånvarande rätt till semesterlön. från arbetet under två hela intjänandeår, grundar därefter infallande dag av från- varoperioden icke rätt till semesterlön. I frånvaroperiod som avses i första stycket inräknas även dagar då arbetstagaren icke skulle ha utfört arbete. Denna lag träder i kraft . Är en arbetstagare frånvarande på grund av en arbetsskada vid ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. 4 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring. Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 och 9 §§ lagen om allmän försäkring (1962:381) skall ha följande lydelse. 5 § Den allmänna skall i samband med inskrivning av en försäkrad besluta om den försäkrades tillhörighet till sjukpenningförsäkringen. I fråga om en försäkrad som avses i 1 § första stycket skall kassan fastställa den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst och, om inkomsten helt eller delvis är att hänföra till anställning, dennes årsarbetstid. Sådan fastställelse skall också ske för försäkrad som avses i 1 § andra stycket så snart anmälan om hans inkomstförhållanden gjorts hos kassan. Av beslutet skall framgå i vad mån den sjukpenninggrundande inkomsten är att hänföra till anställning eller till annat förvärvsarbete. Sjukpenningförsäkringen skall omprövas a) när kassan fått kännedom om att den försäkrades inkomstförhållanden, arbetstid eller andra omständigheter har undergått ändring av betydelse för rätten till sjukpenning eller för sjukpenningens storlek, b) när förtidspension eller särskild efterlevandepension enligt denna lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbetsförmåga eller, vid särskild efter- levandepension, förmåga eller möjlighet att bereda sig inkomst genom arbete, c) när delpension enligt särskild lag beviljas den försäkrade eller redan ut- gående sådan pension ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbets- eller inkomstförhållanden, samt d) när tjänstepension beviljas den försäkrade. Ändring som avses i första stycket a) skall ske från och med den dag då fått kännedom om de ändrade omständigheterna. Ändring skall i fall som avses i 8 § fjärde stycket andra meningen och 12 a § gälla från och med med sjukpenning. Ändring skall i annat fall än som avses i första stycket a) ske så snart anledning till ändringen uppkommit. Den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten får ej i annat fall än som avses i första stycket b), c) eller d) sänkas under tid då den försäkrade