prop · GI03215 · 1995-01-01 00:00:00 — Det fjärde tilläggsprotokollet, som rör bl.a. rätten till rörelsefrihet och rätten att lämna sitt land samt innehåller förbud mot kollektiv utvisning av utlänningar, har ratificerats av samtliga medlemsstater utom , , , , , , , , , och . Det sjätte tilläggsprotokollet, som förbjuder användning av dödsstraff i fredstid, har ratificerats av samtliga medlemsstater utom , , , , , , , , och . Det sjunde tilläggsprotokollet, som bl.a. anger vissa rättssäkerhetsgarantier vid utvisningsförfaranden samt rätt till överprövning av brottmålsdomar, har ratificerats av samtliga medlemsstater utom , , , , , , , , , , , , , , och . Det nionde tilläggsprotokollet, som ger också den enskilde rätt att få prövning av ett enskilt klagomål i domstolen, om domstolen ger prövningstillstånd, hade vid utgången av ratificerats av femton stater. Det trädde i kraft gentemot de tolv stater som hade ratificerat det. Att inte ratificerat protokollet sammanhänger med att ändamålsenligheten av detta protokoll har ansetts böra ses i ljuset av det mer långtgående reformförslag som färdigställts. Förslag om en svensk ratificering av protokoll nr 9 lades i ovannämnda proposition 1994/95:115, Reformering av övervakningssystemet enligt . Övriga protokoll rör främst processuella ändringar i förfarandet inför konventionsorganen. 3.1.6 Europeiska konventionen mot tortyr m.m. Den europeiska konventionen till förhindrande av tortyr, som trädde i kraft , hade vid utgången av ratificerats av samtliga medlemsstater utom , , och . Sistnämnda land har dock undertecknat konventionen. För en närmare redovisning av konventionens innehåll hänvisas till prop. 1987/88:133. Den kommitté som upprättats enligt konventionen för att undersöka behandlingen av frihetsberövade i syfte att stärka skyddet mot tortyr m.m. inledde sin verksamhet . besökte kommittén , , , , , , , () samt och . besöktes , , , , , samt ytterligare en gång. Efter besöket i gjorde kommittén ett offentligt uttalande enligt artikel 10 i konventionen. besökte kommittén , , , , , , och . besöktes jämte , jämte , (), , , , samt . De rapporter som kommittén avfattar efter sina besök är inte offentliga men kan offentliggöras, om den berörda staten begär det. Rapporten från det första besöket i , som tillställdes , har offentliggjorts liksom det svar som den lämnade kommittén och den rapport från kommitténs besök i som tillställdes regeringen . för jämställdhet mellan kvinnor och män (CDEG) sammanträdde . Det tredje mötet var extrainsatt för att slutligt förbereda den konferens om jämställdhet och demokrati som sedan ägde rum . Tre seminarier anordnades . Det första behandlade "Kvinnors roll och representation i urban och regional planering för en uthållig utveckling" och ägde på svenskt initiativ rum i (jämför under avsnitt 3.7.2). Det andra hade som tema och genomfördes i i . Det tredje behandlade frågan om nationella mekanismer för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män i de nya medlemsländerna i och arrangerades i . Fem expertgrupper arbetade : en om jämställdhet och demokrati (deltog), en om fundamentala rättigheter till jämställdhet mellan kvinnor och män, en om åtgärder mot prostitution (deltog), en om våld mot kvinnor och en om migration, kulturell mångfald och jämställdhet mellan kvinnor och män, den sistnämnda i samarbete med styrkommittén för migrationsfrågor (deltog). Prostitutionsgruppen överlämnade sin slutrapport som skall ligga till grund för en handlingsplan, med förslag till rekommendation till medlemsländerna och till ett program för utbildning och förebyggande arbete. I övrigt var en av styrkommitténs viktigaste uppgifter att se till att ett jämställdhetsperspektiv beaktas även i andra verksamheter inom ram. hölls i den 4:e europeiska konferensen för ministrar med ansvar för massmediefrågor. Konferensen behandlade i huvudsak tre frågor: framtiden för public service-verksamheten, journalistisk frihet och mänskliga rättigheter samt ägandekoncentration inom massmediebranschen. I slutdokumentet slår man vakt om en publicistiskt oberoende radio och television i allmänhetens tjänst. Konferensen antog vidare ett uttalande om behovet av riktlinjer på europeisk nivå om våldsskildringar. Det kan noteras att konferensen på nordiskt initiativ även antog ett uttalande med anledning av att många journalister har fått sätta livet till i samband med rapporteringen från kriget i f.d. . för massmediefrågor (CDMM) sammanträdde fyra gånger. Av de under CDMM arbetande kommittéerna hade två svensk ordförande, nämligen kommittén för frågor om massmediekoncentration och arbetsgruppen om piratkopiering. I båda dessa ämnen har ministerkommittén antagit rekommendationer, den ena om åtgärder för att befordra öppen redovisning av ägandet i massmedier och insyn i andra former av inflytande över medierna (medietransparens) och den andra om åtgärder för att bekämpa piratkopiering. 3.3 Sociala frågor, arbetsmarknads-, migrations- och befolkningsfrågor antog resolutioner om tillämpningen av den europeiska balken om social trygghet och protokollet till denna i de medlemsstater som ratificerat dessa instrument. I resolution CSS(94)11 konstaterade ministerkommittén att fortsätter att uppfylla sina förpliktelser enligt balken och protokollet. för social trygghet (CDSS) sammanträdde två gånger . Kommittén fortsatte att ägna stor uppmärksamhet åt frågor om de central- och östeuropeiska staternas integrering i samarbete när det gäller social trygghet. En diskussion har kontinuerligt förts om konventioner på området och dessas relevans för de nya medlemsstaterna och de stater som deltar som observatörer i kommitténs arbete. I samband med kommitténs höstmöte anordnades även ett kollokvium om socialt skydd under politiska och ekonomiska övergångstider. organiserades vidare ett seminarium kring ett projekt med en modell för bilaterala avtal om social trygghet, avsett i första hand som en kunskapskälla för de nya medlemsstaterna. I sedvanlig ordning avslutade kommittén sin granskning av tillämpningen av den europeiska balken om social trygghet och dess protokoll i de medlemsstater som ratificerat dessa instrument. föranledde ingen anmärkning. Som en uppföljning av konferens för ministrar med ansvar för social trygghet beslöt kommittén om direktiv för två studier, den ena om medicinsk och yrkesmässig rehabilitering av sjukskrivna och förtidspensionerade och den andra om möjligheter för äldre och pensionerade att fortsätta yrkesarbeta eller delta i andra verksamheter där deras erfarenheter kan tas till vara. Kommittén anordnade ytterligare en kurs i internationella socialförsäkringsfrågor för tjänstemän från nationella ministerier och myndigheter. av konferens i för ministrar med ansvar för social trygghet fortsatte sitt arbete. Konferensen kommer att hållas i och skall behandla frågor om social trygghet och beroende personer, dvs. personer som i sin dagliga livsföring är i behov av hjälp av andra. för socialpolitiska frågor (CDPS) sammanträdde en gång . Kommittén planerar en europeisk fattigdomsrapport. stora pågående projekt behandlar barnens situation i . Tre delprojekt tar upp barns och ungdomars deltaktighet, barnomsorg respektive barn på institution (med tonvikt på ). I projektets regi hölls en konferens på temat i . En avslutningskonferens kommer att hållas . I barndomsprojektet ligger också att den socialpolitiska styrkommittén söker uppmuntra andra styrkommittéer att behandla barns situation. Denna multidisciplinära inriktning av projektet är ett led i utveckling av nya arbetsformer. Arbetet med anslutningen av stater i till sociala stadgan fortsätter. undertecknade ytterligare en stat stadgan, nämligen . Vad gäller har förberedelserna för en ratifikation kommit relativt långt och den kan tänkas äga rum . För del tar det troligen innan ratifikation kan ske. organiserade ett seminarium i . De flesta stater i har efterfrågat seminarier och liknande rörande sociala stadgan. antog vid sitt sammanträde samtliga av regeringskommittén föreslagna rekommendationer riktade till stater som brustit i tillämpning av sociala stadgan. Ingen av dessa berörde . utökades den oberoende expertkommittén med två ledamöter. Till ny ordförande utsågs , . sammanträdde fyra gånger för att ta ställning till de slutsatser som den oberoende expertkommittén kommit fram till vid sin granskning av ländernas rapporter. Arbetet enligt de nya arbetsmetoderna fungerar allt bättre. Kommittén har också diskuterat och lagt fram förslag till ett nytt rapporteringssystem. Syftet är att få en effektivare övervakning av efterlevnaden av stadgan och en jämnare arbetsbelastning för staterna. granskning ledde också detta år till förslag om att ministerkommittén skall anta rekommendationer riktade till staterna på en rad olika punkter. Även för del föreslogs en sådan rekommendation. Kritiken gäller avsaknaden av möjlighet att överklaga beslut om utvisning enligt den s.k. terroristlagen. Detta anses innebära ett brott mot artikel 19, som behandlar skydd för migrerande arbetstagare, punkt 8, skydd mot utvisning. Granskningen av staternas efterlevnad av stadgan noterar också en positiv utveckling. För del nämns särskilt jämställdhetslagen och ändringarna i arbetsmiljölagen. Arbetet med ett tilläggsprotokoll om kollektiv klagorätt fortsatte inom ministerkommittén utan att någon lösning uppnåddes. En hearing har hållits med arbetsmarknadens parter och frågan har därefter behandlats i en s.k. rapportörgrupp för mänskliga rättigheter. Den s.k. ad hoc-kommittén för översyn av stadgans materiella innehåll m.m. (CHARTE-REL) avslutade sitt arbete och lade fram förslag till en reviderad stadga. har överlämnat förslaget till parlamentariska församlingen och arbetsmarknadsorganisationerna för synpunkter. för arbetsmarknadsfrågor (CDEM) sammanträdde en gång . Kommitténs byrå möttes . Vid styrkommitténs sammanträde avhandlades följande teman. Rapporten och rekommendationen från kommittén om arbetsförmedlingsservice (EM-SE) antogs. CDEM godkände också publiceringen av konsultrapporten om offentlig arbetsförmedlingsservice och dess roll i arbetsmarknadspolitiken. Likaså godkände CDEM inom det samordnade forskningsprogrammet för det sociala området rapporterna "Från hemarbete till förvärvsarbete" och "Anställningsstrategier för handikappade; arbetsgivarnas roll". Beslut fattades om att fyra expertkommittéer skall arbeta med de sociala och ekonomiska konsekvenserna av omstruktureringen av ekonomier. skall delta i den kommitté som behandlar de sociala och ekonomiska konsekvenserna av ändrade arbetsmönster i samband med omstruktureringen (EM-CST). För att samtliga medlemsstater, som så önskar, skall kunna delta i de olika kommittéernas möten kommer dessa, om möjligt, att förläggas i anslutning till varandra. motsatte sig förslaget om att den inte skulle träffas . Särskilt medlemsstaterna från poängterade vikten för dem av regelbundet informationsutbyte med länderna i . Kommittén noterade också att det krävs minst ett möte för att den skall kunna bidra effektivt till de olika multidisciplinära projekt som den är ansluten till. Efter ett beslut från ministerkommittén kommer därför byråns möte att vara öppet för samtliga medlemsstater men utan kostnad för . I avsaknad av styrkommittésammanträden kommer en grupp högre tjänstemän att vid ett möte förbereda , som skall vara värd för . 3.3.5 Migrations- och asylfrågor för migrationsfrågor (CDMG) ägnar sig huvudsakligen åt att utveckla det europeiska samarbetet om frågor kring flyktingars och invandrares integration. Erfarenheter från så gott som hela visar att flyktingar och invandrare möter allt större svårigheter i sin integration, som uttryck för rasism, främlingsfientlighet och antisemitism tenderar att öka. Ett ökat erfarenhetsutbyte mellan länder på detta område blir därför allt viktigare. CDMG arrangerade tre möten, där experter från olika stater har kunnat komma samman och diskutera gemensamma erfarenheter utifrån ett antal landbaserade projekt. arrangerades sålunda ett möte om invandrar- och flyktingkvinnors integration, ett möte om praktiska åtgärder mot rasism och rasistiskt våld och ett möte om medias roll för invandrares och flyktingars integration. Erfarenheterna från varje sådant möte skall sammanställas och publiceras i form av praktiska handledningar på områdena. genomfördes vidare bl.a. en komparativ studie över fem europeiska länders, däribland , återvandringspolitik. Likaså påbörjades ett projekt om religiösa aspekter på frågan om jämlikhet mellan invandrare och övriga och ett projekt om kulturell mångfald i förhållande till jämlikhet mellan könen. Som en uppföljning av ett ministermöte i , vilket behandlade frågor om öst-västmigration i , beslöts att dessa diskussioner skulle fortsätta i någon form. Detta kom att ske i en grupp som allmänt har kallats Wiengruppen och vars sekretariatsfunktion har skötts av . Syftet var att skapa ett forum där alla länder i , även de som inte är medlemmar i , samt , och kunde mötas för att diskutera gemensamma frågor rörande öst-västmigration. Wiengruppen har träffats på ämbetsmannanivå . Ett särskilt möte sammankallades under svenskt ordförandeskap för att behandla frågan om fördelning av ansvaret för flyktingar och krigsoffer från f.d. . fick inte med sig de övriga länderna på de framställningar om fördelning som man lade fram. Efter ett initiativ från EU beslöts vid ett möte att Wiengruppen skulle upplösas. Man menade att de kontakter mellan öst och väst som möjliggjorts inom gruppen kunde komma till stånd dels inom andra fora, som den s.k. Berlin-Budapestprocessen, dels inom befintliga kommittéer i . Även verksamheten inom täcker in stora delar av frågeställningarna om öst-västmigration. ställde sig bakom detta beslut. Det är dock viktigt att också fortsättningsvis intar en öppen attityd och i så hög grad som möjligt erbjuder samarbete med öst genom att släppa in dessa länder i relevanta kommittéer, även om de inte är medlemmar. Det är av betydelse att CDMG även kan ägna sig framför allt åt frågeställningar rörande invandrare och integration och inte behöver avsätta tid för frågor rörande flyktingpolitik och gränskontroll. Mot denna bakgrund har CDMG, efter samråd med expertkommittén för asylrättsliga frågor, beslutat föreslå ministerkommittén att ett av CDMG:s årliga möten skall förlängas med . Till denna extra mötesdag skall inbjudas, förutom medlemmarna i berörda Europarådskommittéer, i varje fall samtliga länder som deltagit i Wienprocessen. Syftet skall vara att utbyta information och erfarenheter om migrationsströmmar och -politik i . för asylrättsliga frågor (CAHAR) möts regelbundet . En av de viktigaste uppgifterna för kommittén är att ge deltagarna möjlighet att utbyta erfarenheter och informera varandra om förändringar av den asylrättsliga lagstiftningen i respektive land. Syftet är att främja utvecklandet av en gemensam syn bland medlemsländerna på hur man bör lösa gemensamma problem inom det asylrättsliga området. har man i kommittén bl.a. utarbetat ett förslag till rekommendationer för hur mottagandet av asylsökande vid flygplatser bör ske, vilket därefter har antagits av . Man diskuterade vidare frågor som "säkra länder" ur transitländernas perspektiv och frivilligt återvändande av avvisade asylsökande och andra utlänningar. fortsatte expertkommittén för dubbla medborgarskap (CJ-PL) sitt arbete genom att granska utkastet till en ny konvention om frågor som uppstår i samband med dubbla medborgarskap. Konventionsutkastet hade utarbetats av en arbetsgrupp som tillsattes . ingår inte i den. De frågor som diskuterades i expertkommittén var allmänna principer, t.ex. om det skall vara tillåtet att göra skillnad på personer som är av bosättningslandets etnicitet och andra vid ansökan om medborgarskap (aktuellt i ) samt om skillnad kan göras på rättigheter för personer som varit medborgare från födseln och andra. De kategorier som enligt konventionsutkastet automatiskt skall få medborgarskap överensstämmer i stort sett med svensk lag. Vad avser förlust av medborgarskap föreslogs en icke bindande bestämmelse av innebörd att personer som tjänar i utländsk militärtjänst eller som lämnar falska uppgifter kan förlora sitt medborgarskap, även om det innebär statslöshet. Vad beträffar bestämmelserna om dubbla medborgarskap överensstämmer kraven i stort med de svenska förhållandena. Konventionen anger dock fler tillfällen då man kan tillåta dubbla medborgarskap än vad som gäller i . I utkastet fanns även bestämmelser om hur man bör förfara i nybildade stater. Förslaget går i stort sett ut på att stater skall erbjuda möjlighet för personer på dess territorium att söka eller automatiskt bli medborgare samt att vissa krav skall ställas på behandlingen av icke-medborgare. Arbetsgruppen fick i uppdrag att omarbeta konventionsutkastet med utgångspunkt från de förslag till ändringar som lämnades av kommittén vid mötet . Det reviderade utkastet behandlades vid kommitténs möte . för befolkningsfrågor (CDPO) höll två möten. En återkommande aktivitet är att framställa en översikt över befolkningsutvecklingen i medlemsstaterna samt att diskutera såväl övergripande demografiska trender som utvecklingen i enskilda länder. Insamlingsförfarandet sköts direkt av sekretariatet. Översikten och den analytiska texten skrivs av en av kommitténs medlemmar, senast representanten från . Datainsamlingen är ej att likna vid en "statistikbyrås" utan syftar till att samla ihop så aktuell statistik som möjligt, ofta preliminär, och utifrån den göra analyser och dra slutsatser. Den årliga översikten ger den mest aktuella och kompletta bilden av befolkningsstatistik täckande hela . För att undvika onödigt dubbelarbete sker sonderingar med EU:s statistikkontor () om möjligheter till samordning av delar av datainsamlingen. avslutade tre expertgrupper sitt arbete. Någon publicering av slutdokumentet från expertgruppen "Barnafödande från socio-ekonomisk och demografisk synvinkel" planeras ej. Expertgruppen "Migration, demografi och arbetsmarknad" har offentliggjort sin rapport, vilken innehåller bidrag från tre konsulter. Rapporten i fråga, "Migration och utvecklingssamarbete", omfattar dels fallstudier för en rad länder i norra med den gemensamma rubriken . I ett mer översiktligt avsnitt behandlas flyttningsströmmarna från länder söder om till . från har ingått i gruppen. Även expertgruppen "Åldrandet och konsekvenserna på det socio-medicinska systemet" har slutfört sitt arbete. Man har sökt belysa vilka faktorer som påverkar efterfrågan på vård bland äldre. Nuvarande politik vad avser sådan vård har konfronterats med den förväntade utvecklingen med hjälp av ett antal framtidsscenarier. Svensk representant i gruppen har varit från . Två nya expertgrupper bildades , dels "Den demografiska obalansen mellan länder i " och dels "Den demografiska situationen för nationella minoriteter i ". Den förstnämnda expertgruppen skall analysera sambandet mellan demografisk och ekonomisk utveckling samt invandring till från länder söder om . Sammanlagt sex rapporter skall utarbetas och bilda underlag för en om befolkning, migration och utveckling, planerad /. Till konferensen kommer att bjudas in såväl politiker som vetenskapliga representanter från både medlemsstater och länder söder och öster om . Den andra expertgruppen skall undersöka och utvärdera tillgängliga data, definitioner, insamlingsmetoder m.m. för att framställa statistik om nationella minoriteter. Arbetet skall resultera i rekommendationer för harmonisering och förbättring av statistiken. Man har även för avsikt att arbeta fram en översikt över de större nationella minoriteterna i . Eftersom det är ett mycket känsligt område går man varligt fram och strävar efter samarbete med respektive land. Nationella rapporter är redan under utarbetande i , , och . Man hoppas också kunna inkludera , , och . Studien skall vara strikt vetenskaplig med betoning på att förfina metoder och öka kunskapen om demografiska förhållanden för minoriteter i . Arbetet sker i nära samarbete med och ekonomiska kommission för (ECE). Gruppen omfattar experter representerande elva länder. Områden som prioriterats är en demografisk studie av familjen i samt en studie om arbetsmarknaden i , med koppling till framtida flyttningsrörelser såväl inom som invandring från länder utanför . En förstudie har inletts om inrikes flyttningsströmmar och regional flyttningsdynamik. var väl representerad vid i . Genom en extraordinär insats kunde CDPO:s årliga befolkningsrapport delas ut till konferensdeltagarna. Varje nytt medlemsland ombeds att skriva en PM om sin hittillsvarande befolkningsutveckling. publicerades två rapporter, avseende respektive . 3.4 Utbildning, kultur, kulturarv och idrott 3.4.1 Utbildning, kultur och kulturarv europeiska kulturkonvention ger länder som inte är medlemmar av möjlighet att delta i rådets utbildnings- och kultursamarbete. har de flesta av länderna i tillträtt kulturkonventionen. anslöt sig 4 nya länder, nämligen , , och . Vid utgången av året var antalet anslutna stater 42. Med den nya kommittéstruktur som gäller för kultursamarbetet bedrivs arbetet med programfrågor främst inom styrkommitténs (CDCC) fyra specialkommittéer. CDCC har huvudsakligen en sammanhållande funktion. CDCC höll plenarmöte . Årets generaldebatt behandlade slutdeklarationen från toppmötet i och dess konsekvenser för det framtida kultursamarbetet i . CDCC beslöt medverka i arbetet med nya regelverk till skydd för nationella minoriteter. Vidare uppdrogs åt byrån och specialkommittéerna att ta fram förslag till uppföljning, bl.a. vad gäller förtroendeskapande insatser och åtgärder mot intolerans. Inom projektverksamheten har kraftigt stöttat en prioritering av kvalitet framför kvantitet. Arbetet är nu koncentrerat till två större utbildningsprojekt. Det ena projektet gäller utbildning på högstadie- och gymnasienivå i . Det har som mål att stimulera utvecklingen av utbildning som kan ge ungdomar de kunskaper, färdigheter och attityder som behövs i framtidens , förbereda dem för högre utbildning, rörlighet och dagligt liv i ett mångspråkigt och mångkulturellt samt göra dem medvetna om deras gemensamma kulturarv och ansvar som européer. Inom detta projekt fortsätter också arbetet för ett utökat skol- och elevutbyte. Här finns ett särskilt nätverk för skolkontakter. På detta område har särskilt engagerat sig för utnyttjande av den nya informationsteknologin, även för smidig intern kommunikation inom nätverket. En annan prioriterad del är att med bättre information än tidigare göra både nätverkets och projektets, och därmed , verksamhet mer synlig i medlemsländernas utbildningsväsen. Nätverket erhåller numera också ett visst stöd från till det viktiga arbetet mellan de årliga seminarierna. Här kan noteras att värdland seminarium var . Det andra projektet inriktas på språkundervisning och språkinlärning. Det har som syfte att främja ömsesidig förståelse och tolerans, rörlighet och tillgång till information i ett mångspråkigt och mångkulturellt . En viktig del är här arbetet på s.k. tröskelnivåer i olika språk, ett område där har en lång och väl etablerad tradition. Ett annat arbete värt att uppmärksamma i ett allt öppnare är det som gäller en gemensam referensram som grund för ömsesidigt erkännande av språklig kompetens. Inom projektet fortsätter verksamheten med den relativt framgångsrika formen av "dubbelseminarier", vilket innebär att slutsatserna från ett första seminarium utvecklas och utvärderas vid ett andra seminarium . upprättades också ett europeiskt språkcenter i . Toppmötet i avsatte på utbildningens område ett beslut i ministerkommittén om att inrätta ett projekt kring ämnet historia, ett ämne av särskild betydelse i det nya . hölls i den av utbildningskommittén förberedda 18:e utbildningsministerkonferensen på temat . Samtliga 38 stater som då var anslutna till kulturkonventionen deltog - flertalet, såsom , på ministernivå.