prop · GI03166 · 1995-01-01 00:00:00 — Avgifterna för de allmänna kartorna, tryckta eller lagrade i digital form, bör anpassas till de principer som redovisats i det föregående. Översynen bör omfatta både fastighets- och landskapsinformationsområdena. Regeringens förslag: Kostnaderna för fastighets- bildningen skall liksom betalas av berörda sakägare. Den nya lantmäteritaxan skall baseras på tidsersättning med möjlighet för sakägare att begära en fast avgift i det enskilda ärendet. Utredningens förslag: Lantmäteri- och inskrivningsutredningens förslag överens- stämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen har dock föreslagit att en tidstaxa kombineras med ett system med centralt fastställda takpriser för de vanligast förekommande förrättningsåtgärderna. Remissinstanserna: Det finns ett brett stöd bland remissinstanserna för en enkel taxa som kan komma till rätta med köpmotståndet mot vissa typer av för- rättningar. Några instanser ser positivt på en ökad grad av tidstaxa och överenskommelser, medan ett par instanser anser att nuvarande taxa är bättre än förslaget. Några instanser ser positivt på att införa taktaxa. Några instanser avstyrker denna konstruktion, däribland och . De framför att förslaget kräver en betydande central administration och ger svaga incitament till rationaliseringar. Flera instanser påtalar vikten av att resekostnaderna utjämnas i taxan så att förrättningar i glesbygd inte drabbas onödigt hårt. Flera instanser ser positivt på att avveckla systemet med återbäring till kom- munerna. En del kommuner och kommunala intresseföreningar framför att kommunerna själva bör få fatta beslut om konstruktion och nivån på lantmäteritaxan. De kommunala remissinstanserna och framför att staten skall finansiera även fastighetsregistrering. Dessa instanser framför också att kommunerna skall ha rätt att själva bestämma avgifterna för den fastighetsbildning som utförs av kommunala organ. framför att kostnaderna för fastighets- registrering bör ingå som en del i underlaget för lantmäteritaxan. Skälen för regeringens förslag: Avgifterna för fastighetsbildning m.m. regleras i lantmäteritaxan (1971:1101). Principerna för den nuvarande lantmäteritaxan behandlades av i samband med då aktuella organisa- tionsförändringar avseende lantmäteriet (prop. 1971:170, bet. 1971:CU32, rskr. Principerna för nuvarande lantmäteritaxa är att avgifterna skall täcka kost- naderna för fastighetsbildningsverksamheten inklusive vissa kostnader för regional och central stödverksamhet. Huvuddelen av ersättningarna enligt lant- mäteritaxan baseras på tidsersättning. Sakersättning, dvs. avgifter med särskilt angivna belopp för vissa förrättningsåtgärder främst avstyckningar, tas ut i av förrättningsärendena. Lantmäteritaxan gäller också för de förrättningar som utförs av fastighetsbildningsmyndighet. Avgifterna betalas därvid till men kommunen ersätts i efterhand enligt en särskild s.k. återbäringstaxa. Registreringen av förrättningsbeslut m.m. i fastighetsregistret utförs av särskilda länsvisa fastighetsregistermyndigheter. Flertalet av de kommuner som har egna fastighetsbildningsmyndigheter svarar också för fastig- hetsregistreringen. Kostnaderna för de statliga fastighetsregistermyndigheterna finansieras genom anslag. På motsvarande sätt svarar kommunerna för kostnaderna för de kommunala fastighetsregistermyndigheternas verksamhet. Regeringen beslutade att en särskild utredare (dir. 1995:9) skulle tillkallas för att bereda frågan om huvudmannaskapet för fastighetsbild- ningen. Utredaren skall lämna förslag till en på rättssäkerhet grundad, ända- målsenlig och väl fungerande organisation för fastighetsbildning och fastighets- registrering. Sambandet mellan fastighetsbildning och angränsande statlig och verksamhet skall härvid beaktas och sakägarnas behov av och tillgång till lokal service m.m. uppmärksammas. Regeringen delar utredningens och flertalet remissinstansers bedömning att en ny lantmäteritaxa bör ha tidsersättning som huvudprincip. Det innebär att sakägarna betalar för det faktiskt utförda arbetet i det enskilda ärendet. Sakägarna har därigenom en direkt ekonomisk vinst av att bidra till en rationell handläggning av ärendet. Tidstaxa är även lätt att kalkylera och tillämpa för myndigheten. En renodlad tidstaxa kan emellertid ibland innebära osäkerhet för en sakägare. Den sakägare som så önskar bör därför ha möjlighet att i förväg få ett bindande besked om avgiften för en sökt förrättning. Tidstaxan ersätts i sådana fall av en överenskommelse om en fast avgift i det enskilda ärendet. Som underlag för sådana överenskommelser kan det vara lämpligt att uppgifter finns tillgängliga länsvis om normalkostnaden för enklare förrättningsåtgärder och vissa förrätt- ningsmoment. Ett sådant system bör kunna fungera smidigare än den av utredningen förordade taktaxan. En renodlad tidstaxa kan också leda bl.a. till regionala skillnader i avgifts- uttag. För att förhindra vissa av dessa effekter bör möjligheter finnas till ut- jämning. Därvid bör främst kostnaden för restid kunna utjämnas. För att fastighetsregistret skall kunna fylla sin funktion är det viktigt att uppgifterna i registret så långt som möjligt återspeglar den faktiska marka- nvändningen. Med hänsyn till kostnaderna för fastighetsbildning avstår emellertid vissa fastighetsägare från att avveckla fastigheter som är över- flödiga eller onyttiga. För att underlätta åtgärder som medverkar till att hålla registret aktuellt kan enligt nuvarande lantmäteritaxa avgiften för en för- rättning sättas ned med ett visst belopp om ett förrättningsbeslut medför att en fastighet eller samfällighet kan avföras från fastighetsregistret, det s.k. nedsättningsbeloppet. För att ytterligare stimulera sakägare att begära sådana förrättningar föreslår utredningen att nedsättningsbeloppet höjs från nuvarande till . Regeringen bedömer dock att det av statsfinans- iella skäl inte är möjligt att nu höja detta belopp. Kommunala fastighetsbildningsmyndigheter tillämpar som tidigare nämnts samma lantmäteritaxa som de statliga myndigheterna. Det statliga lantmäteriet svarar dock för uppbörden av avgifterna. Hur mycket som skall återbetalas till kommunen regleras i den s.k. återbäringstaxan. Det nuvarande återbäringssystemet bör avvecklas. Kommuner med uppgifter inom fastighetsbildningen bör i fortsättningen själva svara för uppbörd av avgifter för de förrättningar som utförs av kommunala myndigheter. En enhetlig lant- mäteritaxa skall även i fortsättningen gälla för såväl statlig som fastighetsbildning. Det bör dock vara möjligt för en kommun att tillämpa en lägre avgiftsnivå än den som anges i den statliga lantmäteritaxan. Genom den nu aktuella omorganisationen kommer huvuddelen av fastighetsregistre- ringen att samordnas med fastighetsbildningen. De särskilda fastighetsregister- myndigheterna skall avvecklas och registrering av fastighetsbildningsbeslut utföras av lantmäterimyndigheterna. Det kan därför, som framhållit, övervägas att låta också kostnaden för fastighets- registreringen ingå i underlaget för beräkning av de förrättningsavgifter som regleras i lantmäteritaxan. Mot bakgrund bl.a. av vad utredningen redovisat om det köpmotstånd som finns mot vissa förrättningar bedömer regeringen emellertid att det inte är möjligt att låta också kostnaderna för fastighetsregistreringen ingå i kostnadsunderlaget för lantmäteritaxan. Principerna för finansieringen av fastighetsregistreringen bör därför inte ändras . När organisationsförändringarna hunnit utvärderas och samordnings- vinsterna av sammanföringen av fastighetsbildning och fastighetsregistrering bättre kan bedömas kan det finnas anledning att på nytt ta upp frågan om kost- nadsunderlaget för förrättningsavgifterna. Av de 41 kommuner som har fastighetsbildningsmyndighet svarar 29 även för fastighetsregisterverksamheten. Dessa kommuner svarar därmed också för kostnaderna för fastighetsregistreringen. Någon förändring av det nuvarande kostnadsansvaret i denna del bör inte ske. Genom att fastighetsbildnings- och fastighetsregisterverksamheten samordnas bör möjligheter finnas också för kommuner med uppgifter inom fastighetsbildning att successivt kunna minska sina kostnader för fastighetsregistrering. I detta sammanhang bör framhållas att det är angeläget med ett fortsatt och utvecklat samarbete mellan den statliga organisationen och kommunerna när det gäller registrering av annan information än av fastighetsbildningsbeslut, t.ex. adresser och planbeslut. Det bör vara en uppgift för den nya myndigheten att ta upp överläggningar om formerna för samverkan i dessa hänseenden med kommunerna med inriktning mot en sådan helhetslösning som avses i avsnitt 5.4. Regeringens förslag: Användarna av fastighetsdata- systemet skall bidra till finansieringen av systemets drift och utveckling. Utredningens förslag: Lantmäteri- och inskrivningsutredningens förslag överens- stämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen har dock föreslagit att avgiftshöjningen skall avse all den uppdragsverksamhet som bedrivs vid . Remissinstanser: Många instanser är negativa till höjning av avgifter på information från fastighetsdatasystemet. framför att det borde vara möjligt att behålla nuvarande kostnadsnivå om förutsättningarna för utveckling av system tillsammans med användare får fortgå som . Skälen för regeringens förslag: skall enligt sin instruktion (1988:278) tillhandahålla den information som finns i fastighetsdatasystemet. Kostnaderna för denna informationsförmedling täcks genom avgifter på frågor till systemet. Avgifterna täcker endast kostnaderna för förmedling av informationen och verksamhetens andelar av de fasta kostnaderna. Regeringen anser, som framgått av avsnitt 7.1, att användarna av fastighets- datasystemet också bör bidra till finansieringen av kostnaderna för drift och utveckling. De avgifter som tas ut för frågor till systemet och som tillförs myndighetens anslag bör därför höjas. Avgifterna bör självfallet inte vara så höga att systemet och dess information inte utnyttjas på ett rationellt sätt i samhället. Vid anslagsberäkningen (se avsnitt 8) har förutsatts en genomsnittlig höjning av avgiften från till för en enkel fråga till systemet. Formerna för uttag av bidrag vid särskilda sökningar i fastighets- datasystemet bör övervägas inom ramen för det aviserade uppdraget i avsnitt 7.1. Användarna av information från fastighetsdatasystemet gör betydande besparingar genom att snabbt få tillgång till aktuella uppgifter om fastigheter, ägare, inteckningar m.m. Det traditionella sättet att få del av uppgifterna är att beställa fastighets- och gravationsbevis hos inskrivningsmyndigheterna. Ex- peditionsavgiften för dessa bevis är . Även efter en höjning av avgifterna för frågor är därför kostnaderna för användarna fortfarande låga i förhållande till systemet med bevis. Utredningen nämner också som jämförelse att i kostar motsvarigheten till den information som förmedlar . Regeringens förslag: Avgifterna vid uttag av digi- talt lagrad information sänks för att främja en ökad användning. Däremot höjs avgifterna för de tryckta kartorna. Utredningens förslag: Lantmäteri- och inskrivningsutredningens förslag samman- faller i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: En mängd instanser framför att det är angeläget att åstad- komma ett system för finansiering av landskapsinformation som medger bred an- vändning. Den föreslagna höjningen av kart- och nyttjanderättsavgifter tillstyrks av , och men avstyrks av bl.a. och i . En mängd instanser är positiva till den föreslagna sänkningen av avgifter och licenser för digitalt lagrad information. Många av dessa instanser framför att det finns behov av ytterligare prissänkning för att informationen skall komma till bred användning i samhället. Skälen för regeringens förslag: Verksamheten med landskapsinformation omfattar framställning av allmänna kartor, databaser, flygbilder, ortofoto, geodesi inklusive den nya satellittekniken, nationalatlas, försvarsberedskap, riksgränsarbeten m.m. har inriktningen förändrats mot digitala produktionslinjer för framställning av de allmänna kartorna. Intäkterna från försäljning av allmänna kartor täcker kost- naderna för tryckning, lagerhållning, distribution och försäljning samt ett bidrag till produktionskostnaden, den s.k. kartavgiften. Vid framställning av följdprodukter från det allmänna kartmaterialet tas det ut en nyttjanderättsavgift. Dessa avgifter inbetalas till staten som ett bidrag till statens utgifter för den allmänna kartläggningen. Om intäkterna från kartavgifter och nyttjanderättsavgifter tillsammans överstigit ett visst belopp har överskottet fått behållas av myndigheten. Bidraget från kart- och nyttjande- rättsavgifter bör i fortsättningen i sin helhet tillföras myndighetens anslag. Utredningen anser att nuvarande prissättning på digitalt lagrad information leder till att produkterna inte kommer till den användning som från samhälls- ekonomisk synpunkt är önskvärd. Höga avgifter kan medföra att potentiella användare i stället framställer kartor och databaser i egen regi av sämre kvalitet och med oklara rutiner för ajourföring m.m. Regeringen delar ut- redningens bedömning att en önskvärd fortsatt snabb övergång till digitala geografiska informationssystem bör stimuleras genom lägre avgifter på digitalt lagrad information medan en viss prisökning bör kunna ske vad gäller tryckta allmänna kartor. Regeringen har i proposition 1994/95:100 bil. 15 under littera C. Lantmäteri- och fastighetsdataverksamheten föreslagit att i avvaktan på denna proposition 1. till Förvaltningskostnader för för budget- /96 beräknar ett ramanslag på , 2. till Uppdragsverksamhet vid för /96 beräknar ett anslag på , 3. till Lantmäteriet för /96 beräknar ett anslag på , 4. till Förvaltningskostnader för lantmäteriet för /96 beräknar ett ramanslag på och 5. till Bidrag enligt lantmäteritaxan för /96 beräknar ett förslagsanslag på . Förslagen i budgetpropositionen innebär att regeringen mot bakgrund av det statsfinansiella läget har minskat ramanslagen jämfört med innevarande budgetår motsvarande för en tolvmånadersperiod. För beräknas en ytterligare besparing med för detta område. har kommit in med en förenklad anslagsframställning för det förlängda /96 för verksamheten i lantmäterimyndigheterna enligt den nuvarande organisationen. Verkets 0-alternativ innebär en oförändrad anslagsnivå jämfört med anvisade medel under innevarande budgetår. I denna anslagsnivå ingår medel motsvarande de anslagsförstärkningar för innevarande budgetår som verket disponerar till uppbyggnad och komplettering av databaserna i skalområdet 1:10 000-1:20 000. Dessa databaser kan därmed snabbare kompletteras till fullständiga databaser och därmed möjliggöra att tryckningen av den ekonomiska kartan i skala 1:20 000 (Gula kartan) kan återupptas tidigare. Verkets tilläggsalternativ innebär en anslagsförstärkning med totalt . Detta alternativ ansluter huvudsakligen till frågor behand- lade i förra årets fördjupade prövning av verksamheten (prop. 1993/94:100 bil. 15, bet. 1993/94:BoU10, rskr. 1993/94:185). Här kan nämnas till ett första år (12 månader) av fem för att komplettera fastighetsdatasystemet med ett system för redovisning av nationell geografisk fastighetsindelning (GFI). föreslår vidare bl.a. att verket erhåller ett uttalat myndighetsansvar för den grundläggande nationella verksamheten kring fasta referensstationer för lägesbestämning med satellitbaserad teknik (, GPS) samt ytterligare medel till nationalatlas. har kommit in med en förenklad anslagsfram- ställning för /96 för fastighetsdataverksamheten i den nuvarande organisationen. Av framställningen framgår att arbetet med att komplettera fastighetsdatasystemet med byggnadsidentiteter kommer att avslutas under bud- /96. bedömer att finansieringen skall kunna genom omprioriteringar inom den ordinarie verksamhetens ram. Genom avgiftsfinansiering svarar nämnden för ett pant- brevsregister enligt lagen (1994:448) om pantbrevsregister. Nämnden anger beträffande införandet av fastighetsdatasystemet att detta arbete avslutas under /96. Därmed kan anslaget avlastas de medel som budgeteras för reformverksamhet under /95. har utformat en anslagsframställning för den nya myndighetsorganisationen. Anslagsframställningarna från och har utgjort underlag för beräkning av kostnaderna för verksamheten. Utredaren föreslår att kostnaderna för omorganisationen, beräknad till totalt , skall finansieras bl.a. genom att anslagskrediten höjs till ett belopp motsvarande av ramanslaget för förvaltningskostnader. Utredningen föreslår vidare att myndigheternas balanserade överskott inom den avgiftsfinansierade verksamheten samt anslagssparande får överföras till den nya myndighetsorganisationen bl.a. för att bidra till att täcka kostnaderna för omorganisationen. Vidare förutsätter förslaget att användarna av fastighets- datasystemet betalar ett bidrag till ajourhållnings- och utvecklingsinsatser. har kommit in med en fullständig årsredovisning. Resultatredovisningen är gjord i överensstämmelse med den under /94 gällande verksamhetsindelningen och mot bakgrund av regeringens fastställda mål. Resultatet av verksamheten ligger enligt verket väl i linje med fastställda mål. Kravet på minskade handläggningstider för fastighetsbildningen och fastighetsregistreringen med har uppnåtts. Verket redovisar följande resultat och budgetförslag för de avgiftsfinansierade uppdrags- och fastighetsbildningsverksamheterna under budgetåren 1993/94-1995/96 (se tabell 1 och 2). Tabell 1 Resultat av uppdragsverksamheten (1 000-tal kronor) 1993/94 1994/95 1995/96 Utfall Budget Budget2 Intäkter1 368 671 403 065 335 000 Kostnader1 -399 259 -416 888 -335 000 Resultat -30 588 -13 823 0 varav inrikes uppdrag -28 067 -13 495 0 varav fastighetstaxering -2 521 -328 0 Balanserat resultat 21 811 7 988 7 988 1 Som intäkter redovisas fakturerade belopp och värdet av utförda men ännu inte fakturerade uppdrag. I kostnaderna ingår beräknat behov av avsättningar för osäkra fordringar, för realiserade prisförändringar i anläggningstillgångar och för att tillgodose avkastningskravet på statskapitalet. I intäkter och kostnader ingår inte transaktioner som görs vid köp och försäljning av tjänster m.m. internt inom lantmäteriet. 2 Avser 12 månader (exklusive fastighetsekonomiskt bolag). Tabell 2 Resultat av fastighetsbildningsverksamheten (1 000-tal kronor) 1993/94 1994/95 1995/96 Utfall Beräknat Beräknat2 Intäkter1 360 932 365 700 360 000 varav anslag 21 533 6 900 6 900 Kostnader1 -383 300 -377 811 -360 000 Resultat -22 368 -12 111 0 Balanserat resultat 13 625 1 514 1 514 1 Som intäkter redovisas fakturerade belopp och värdet av utförda men ännu inte fakturerade ärenden. I kostnaderna ingår beräknade avsättningar för osäkra fordringar, för realiserade prisförändringar i anläggningstillgångar och för att tillgodose avkastningskravet på statskapitalet. 2 Avser 12 månader. Verket redovisar även följande sammandrag ur balansräkningarna per och (se tabell 3) samt resultaträkningen och finans- ieringsanalysen för budgetåren 1993/94 och 1992/93 (se tabell 4 och 5). Tabell 3 Balansräkning (1000-tal kronor) Omsättningstillgångar 435 729 459 698 Periodavgränsningsposter 24 737 21 255 Avräkning med statsverket -9 417 -34 262 Anläggningstillgångar 104 984 106 948 Summa 556 Kortfristiga skulder 182 916 140 251 Periodavgränsningsposter 71 392 741 Långfristiga skulder 80 224 62 447 Verkskapital 221 501 350 200 Summa 556 Tabell 4 Resultaträkning (1000-tal kronor) 1993/94 1992/93 Intäkter av avgifter 767 562 865 480 Intäkter av bidrag 30 230 0 Intäkter av anslag 413 586 405 583 Summa intäkter 1 211 378 1 271 063 Driftskostnader 1 149 372 1 186 006 Semesterlöneskuld 70 498 0 Avskrivningar 48 202 49 435 Summa kostnader 1 268 072 1 235 441 Finansnetto 1 055 11 155 Årets resultat -55 639 46 777 Realiserade prisför- ändringar 0 -6 866 Avsättning statskapital -20 982 -20 411 RESULTAT EFTER -76 621 19 500 KAPITALDISPOSITION Tabell 5 Finansieringsanalys (1000-tal kronor) 1993/94 1992/93 Drift Kostnader exkl. av- -1 229 961 -1 194 505 skrivningar Finansiering genom avgifter och bidrag 808 938 885 135 Finansiering från statsbudget 413 586 405 582 Överskott av medel från drift -7 437 96 212 Förändring av lager 15 651 -17 379 Förändring av kortfristiga fordringar -561 -21 092 Förändring av kortfristiga skulder 68 066 59 870 Summa 83 156 21 399 Kassaflöde från drift 75 719 117 611 Investeringar -46 313 -32 680 Finansieringar av investe- ringar Lån 63 027 8 453 Minskning av statskapital -73 060 -18 563 Medel som tillförts för investeringar -10 033 -10 110 Kassaflöde från investeringar -56 346 -42 790 SUMMA KASSAFLÖDEN 19 373 74 821 Förändring av likvida medel Kassa, bank m.m. -1 579 3 591 Tillgodo hos Riksgälds- kontoret -3 893 71 230 Skuld statsverkets check- räkning 24 845 0 Summa 19 373 74 821 Lantmäteriets omsättning /94 minskade . Den avgiftsfinansierade verksamheten, som utgör av den totala omsätt- ningen, minskade med . Efterfrågan på fastighetsbildningsåt- gärder ökade något. Konjunkturläget har även under detta budgetår tvingat lantmäteriet till personalreduceringar. Under budgetåret har personalen reduce- rats med 187 personer, varav 53 genom uppsägning. Utfallet för /94 har inneburit att lantmäteriets anslagskredit inte har behövt utnyttjats. Verket har tillgång till räntekonto med kredit på i . Verket har vidare utestående långfristiga lån i till ett sammanlagt belopp av samt kortfristiga lån om . Resultatet från /94, ett underskott på , förklaras av en för året engångsvis uppbokning av semester- och övertidsskuld till personalen på . revisionsberättelse innehåller inga invändningar. Även för fastighetsdata har kommit in med en fullständig årsredo- visning i vilken resultatredovisningen är gjord i överensstämmelse med den för /94 gällande verksamhetsindelningen och mot bakgrund av regering- ens fastställda mål. anger att /94 bl.a. inneburit att användningen av fastighetdatasystemet har fortsatt att öka. Antalet avgiftsbelagda frågor mot systemet har ökat med . Resultatredovisningen visar att formulerade mål kan uppnås för varje enskilt verksamhetsmål. För fastighetsdatareformen har verksamhetsmålet för året uppnåtts innebärande att reformarbetet kan avslutas . Även verksamhetsmålet för arbetet med att komplettera fastighetsdatasystemet med unika byggnadsidentiteter har uppnåtts. Basregister för byggnader kan användas allmänna fastighetstaxering. Vidare visar nämnden att kostnaderna för drift och underhåll av fastighetsdatasystemet har minskat med eller motsvarande . Nämnden visar följande resultat och budgetförslag för den avgiftsfinansierade uppdragsverksamheten under budgetåren 1993/94-1994/95 (se tabell 6). Tabell 6 Resultat av uppdragsverksamheten (1000-tal kronor) 1993/94 1994/95 Utfall Budget Intäkter 53 982 59 000 Kostnader 46 669 49 000 Resultat 7 313 10 000 varav inrikes uppdrag 7 486 10 000 varav utrikes uppdrag - 173 0 Balanserat resultat 12 865 23 865 Nämnden redovisar följande sammandrag ur balansräkningarna per och (se tabell 7) och resultaträkningen för budgetåren 1993/94 och 1992/93 (se tabell 8) samt finansieringsanalys för /94. Tabell 7 Balansräkning (1000-tal kronor) Omsättningstillgångar 39 741 20 875 Anläggningstillgångar 16 612 17 964 Summa 56 353 38 839 Kortfristiga skulder 33 444 14 030 Långfristiga skulder 7 863 12 644 Balanserat kapital 15 Summa 56 353 38 839 Tabell 8 Resultaträkning (1000-tal kronor) 1993/94 1992/93 Intäkter från anslag 86 743 85 336 Övriga intäkter 62 651 46 565 Verksamhetens kostnader 141 482 121 775 Avskrivningar 6 670 7 517 Finansiellt netto 1 640 -1 579 Verksamhetsresultat 2 882 1 030 Årets kapitalförändring 2 882 1 030 Tabell 9 Finansieringsanalys (1000-tal kronor) Driftnetto 9 503 Investeringsnetto -1 750 Uppbördsnetto - 43 376 Summa förändring av likvida medel -35 623 ökade sin omsättning under /94 . Den avgiftsfinansierade verksamheten, som utgör av den totala omsättningen, ökade .