prop · GI0361 · 1995-01-01 00:00:00 — En sådan familjepolitik, som både ser till barnens och föräldrarnas bästa, ger också störst förutsättningar för att vi skall kunna främja jämställdheten och öka valfriheten för både kvinnor och män. Vi har i ägnat stor möda åt att bygga upp en familjepolitik, som ger barnen en god och trygg uppväxt och bägge föräldrarna möjlighet att förena för- äldraskap och förvärvsarbete. Den politiken skall drivas vidare med stor kraft . 5 Återinförande av garantidagar i föräldraförsäkringen Regeringens förslag: Rätt till föräldrapenning enligt garantinivån sammanlagt för föräldrarna återinförs. Även vid flerbarnsfödsel återinförs de som tidigare ersattes på samma sätt. Avräkning mot de skall ske för tidigare sådana uttagna dagar. För den som erhållit vårdnadsbidrag skall avräkning dessutom ske vid fullt vårdnadsbidrag och 20 eller vid vårdnadsbidrag med resp. . Garantinivån sänks från till per dag. En förälder skall kunna avstå rätt att uppbära föräldrapenning till förmån för den andra föräldern med undantag för med föräldrapenning motsvarande förälderns sjukpenning. Skälen för regeringens förslag: Fram till utgavs för- äldrapenning med anledning av ett barns födelse eller ett adoptivbarns ankomst under sammanlagt för föräldrarna. Vid flerbarnsbörd utgavs föräldrapenning för varje barn utöver det första. Föräldrapenning utgavs av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) om föräldern varit försäkrad för en sjuk- penning över garantinivån under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför. Den som inte uppfyllde 240-dagarsvillkoret erhöll föräldrapenning på garantinivå . Därutöver utgavs föräldrapenning av den sjukpenninggrundande inkomsten utan krav på viss tids försäkring samt med belopp enligt garantinivån, de s.k. garantidagarna. Vid flerbarnsbörd utgavs på sjukpenningnivå och med belopp enligt garantinivån. Ersättning på garantinivån var fram till per dag. slopades de som alltid ersätts enligt garantinivån, som garantinivån höjdes per dag. Vidare förlängdes enligt 3 § lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. (föräldraledighetslagen) rätten att vara helt föräldraledig från 18 månader till räknat från barnets födelse. Motivet till att slopa garantidagarna var att rätt till vårdnadsbidrag in- fördes fr.o.m. samma tidpunkt. utges således föräldrapenning under sammanlagt för föräldrarna och vid flerbarnsbörd för varje barn utöver det första. Enligt 4 § föräldraledighetslagen har en arbetstagare rätt till hel ledighet från sin anställning under tid då arbetstagaren uppbär hel föräldrapenningförmån och till förkortning av arbetstiden till hälften eller till tre fjärdedelar under tid då arbetstagaren uppbär halv eller fjärdedels föräldrapenningförmån. Vårdnadsbidrag utges med för barn mellan ett och som inte har plats i den offentligt finansierade barnomsorgen. För barn som har sådan plats kan ett reducerat vårdnadsbidrag utges. Vårdnadsbidrag utges dock inte för barn som har plats i offentligt finansierad barnomsorg mer än . Vårdnadsbidraget är vare sig sjukpenninggrundande eller pensionsgrundande. SGI är den årliga inkomst som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete. SGI skall enligt 3 kap. 5 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) ändras bl.a. när fått kännedom om att den försäkrades inkomstförhållanden, arbetstid eller andra omständigheter har undergått ändring av betydelse för rätten till sjukpenning eller sjukpenningens storlek. I vissa fall får dock, trots att den försäkrades omständigheter under- gått sådan ändring, SGI inte sänkas. Detta gäller bl.a. för en förälder som är helt eller delvis ledig från sitt förvärvsarbete för vård av barn om barnet inte har fyllt . Motsvarande gäller efter mot- tagandet av ett adoptivbarn. Enligt rekommendationer (Allmänna råd 1989:4) till försäkringskassorna skall en förälders SGI inte heller sänkas då barnet fyllt såvitt föräldern i oavbruten följd antingen är ledig från sitt för- värvsarbete och uppbär hel föräldrapenningförmån eller har förkortad arbetstid och uppbär föräldrapenningförmån som minst svarar mot arbetstidens nedsättning. Försäkringsöverdomstolen har i dom (Mål nr 2191/89:14) under åberopande av dessa rekomendationer funnit att SGI:n inte skall sänkas för en förälder som sedan barnet fyllt uppbar hel föräldrapenning. Någon motsvarande tillämpning i fråga om tid då vårdnadsbidrag, som ju inte är sjukpenninggrundande, uppbärs finns inte. Föräldrapenning kan normalt utges till dess att barnet fyllt som uttag av föräldrapenning enligt bestämmelserna i föräldraledighetslagen automatiskt ger föräldern rätt att vara ledig från sin anställning som föräldern uppbär föräldrapenning. Det förhållandet att de slopades innebar därför att förälderns möjligheter att vara helt ledig från arbetet för vård av barn efter det att barnet uppnått ålder begränsades. Mot bakgrund härav och och då motivet för att avveckla garantidagarna var införandet av vårdnadsbidrag anser regeringen att det finns skäl att återinföra de 90 s.k. garantidagarna dvs. de dagar som endast ersätts enligt garantinivån. Förslaget innebär att föräldrapenning med anledning av ett barns födelse kommer att kunna utges under sammanlagt , varav med ersättning motsvarande garantinivån. Därmed får föräldern en sjukpenninggrundande och pensionsgrundande inkomst med möjlighet till sjuk- penningskydd som möjligheterna att vara helt ledig från arbetet även efter det att barnet uppnått förbättras. Även höjningen av garantinivån motiverades av att vårdnadsbidraget infördes. Eftersom detta nu slopas anser regeringen att garantinivån åter bör bestämmas till per dag. har efter förslag av regeringen beslutat ett antal regler som skall träda i kraft (SFS 1994:605, prop. 1993/94:147, bet. 1993/94:SfU15, rskr. 1993/94:368). Antalet för- äldrapenningdagar skall delas lika mellan föräldrarna och rätten att överlåta dagar skall begränsas så att per förälder inte skall få överlåtas till den andra föräldern. Vidare skall ersättningsnivån för föräldrapenning sänkas till av SGI med undantag för de som inte skall få överlåtas till den andra föräldern. För sistnämnda dagar skall ersättning alltjämt utges . Vissa särregler skall gälla för bl.a. ensamstående föräldrar. Syftet med bestämmelsen att inte skall få överlåtas till den andra föräldern var att öka fädernas uttag av föräldrapenning. Den kan komma att få relativt liten effekt när garantidagarna nu återinförs. Om fadern inte vill ta ut föräldraledighet kan han välja att avstå från att ta ut . Det förhållandet att de 30 icke överlåtbara dagarna kan ersättas i stället när de utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning är knappast tillräckligt för att i den nämnda situationen förmå fadern att ta ut sina föräldrapenningdagar. För att motverka att ett återinförande av garantidagar får en negativ effekt på fädernas uttag av föräldrapenning bör de som inte kan överlåtas vara sådana dagar som ersätts med föräldrapenning motsvarande för- älderns sjukpenning. Regeringen föreslår därför att en förälder bör kunna avstå rätt att uppbära föräldrapenning till förmån för den andra föräldern med undantag för med föräldrapenning motsvarande förälderns sjukpenning för varje barn, eller vid flerbarnsbörd, för barnen gemensamt. De nya reglerna föreslås träda i kraft . För den som före ikraftträdandet tagit ut föräldrapenning för sådana dagar som uteslutande kan utges enligt garantinivån skall avräkning ske mot de . Avräkning bör även ske i förhållande till utgivet vårdnadsbidrag. med fullt vårdnads- bidrag räknas därvid som med sådant bidrag. med eller i vårdnadsbidrag räknas som 20 resp. . Slopandet av vårdnadsbidraget innebär en besparing för statskassan med . Återinförandet av garantidagarna ökar statens ut- gifter med räknat. Skatteintäkterna för kommunerna beräknas som en följd av förslaget minska med per helt år vilket föranleder en reglering mellan staten och kommunsektorn. Nettobesparingen för staten av förslaget blir därmed . För innevarande budgetår kan besparingen av slopat vårdnadsbidrag beräknas till och merkostnaderna för att återinföra garantidagarna beräknas till . och de allmänna försäkringskassorna anvisades sammanlagt för administrationen av vårdnadsbidraget. Vidare anvisades för ersättning till m.m. samt till för deras merkostnader. En del av dessa medel var av en- gångskaraktär för att bygga upp det nya bidragssystemet. Besparingen innevarande budgetår kan därför beräknas till sammanlagt . 7 Barnomsorgen - enskilda förskolor och fritidshem Regeringens förslag: Kommunernas skyldighet att ge bidrag till enskilda förskolor, enskilda fritidshem och enskild integrerad skolbarns- omsorg, som skulle ha trätt i kraft , upphävs. Kommunerna kan i stället efter egen bedömning lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Beloppet bör då inte oskäligt avvika från kommunens kostnader per barn i motsvarande verksamhet. Även kommunernas rätt till ersättning för barnomsorgsplats för barn som inte är hemmavarande i kommunen, som skulle ha trätt i kraft , upphävs. Kommuner kan därmed själva komma överens om hur man skall lösa kostnadsfrågan i de fall man anser sådana placeringar berättigade eller lämpliga. Lagstiftningen om den kommunala tillståndsprövningen för enskilda förskolor och fritidshem samt enskild integrerad skolbarnsom- sorg, som ändrades , återställs till sin tidigare lydelse. Detta innebär att samma regler skall gälla för kommunen som för vid tillståndsprövning enligt socialtjänstlagen (1980:620, SoL). Skälen för regeringens förslag: Barnomsorgen i har byggts upp som en viktig del av familjepolitiken och utformats för att kunna uppfylla behoven i ett modernt välfärdssamhälle. Barnomsorgen erbjuder barnen trygga och stimulerande uppväxtvillkor med ett särskilt ansvar för barn med behov av särskilt stöd. Barnomsorgen skapar valfrihet genom att den möjliggör för föräldrar att förena föräldraskap med förvärvsarbete eller studier. Den av antagna propositionen om utvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet m.m. (prop. 1993/94:11, bet. 1993/94:SoU11. 1993/94:117) behandlade kommunernas skyldighet att tillhandahålla barnomsorg av god kvalitet för alla barn mellan 1 - , samt regler för den kommunala tillståndsprövningen och villkoren för bedrivandet av enskild barnomsorgsverksamhet. Barnomsorgen skall vara tillgänglig för alla barn. Barnens behov och rättigheter skall ställas i första rummet. Regeringen vill särskilt framhålla att barnets behov av barnomsorg kan kvarstå även om föräldrar blir arbetslösa eller är föräldralediga. För barnet kan det vara viktigt vid sådana ändrade förhållanden i familjen att få vara i sin invanda miljö i daghemmet eller fritidshemmet. Regeringen kommer också att medverka till en ny ordning där de arbetslösa på heltid är engagerade i att söka arbete, höja sin utbildning och färdighet eller utföra tillfälligt arbete, vilket förutsätter en väl fungerande barnomsorg. Enligt den lydelse av 18 § SoL som är avsedd att träda i kraft har enskilda förskolor, enskilda fritidshem och enskild integrerad skolbarnsomsorg rätt till bidrag från den kommun där verksamheten bedrivs. För varje barn skall kommunen lämna ett belopp som inte oskäligt avviker från kommunens kostnad per barn i motsvarande verksamhet. När beslutade om att även privata företag skulle ha rätt att få bidrag för att driva daghem och fritidshem (prop. 1991/92:65, bet. 1991/92:SoU12, rskr. 1991/92:85) pekade socialdemokraterna på en rad problem som måste få en lösning för att inte målet om en väl utbyggd, rättvis barnomsorg av god kvalitet skulle spolieras. Regler för likabehandling samt möjlighet till insyn och kvalitetsbedömning av verksamheten saknades. Vidare anfördes att avgifter och intagningsregler inte kan få användas som sorteringsinstrument om alla barns rätt till barnomsorg skall garanteras. Det är regeringens uppfattning att enskild och barnomsorg skall bedrivas från samma utgångspunkt. Enskild barnomsorg kan, under de rätta förutsättningarna, berika barnomsorgen och bidra till en positiv utveckling. Vi vill dock understryka vikten av att kommunen i samband med överenskommelsen om bidragsgivning till enskild barnomsorg särskilt beaktar barn med behov av särskilt stöd. En utbyggnad av enskild barnomsorg får inte heller leda till segregering inom barnomsorgen, t.ex genom en avgiftssättning som får styrande effekter på föräldrars val av verksamhetsform. En avgörande förutsättning är att det är kommunerna som ansvarar för och planerar hela den offentligt finansierade barnomsorgsverksamheten. Kommunerna måste därför själva, genom sin bidragsgivning, få avgöra i vilken mån det är lämpligt med kompletterande alternativa driftsformer inom barnomsorgen. finns av barnomsorgsverksamheten i enskilda verksamhetsformer. Den vanligaste formen av dessa är föräldrakooperativen. Regeringen kan inte acceptera att kommunens skyldighet att erbjuda alla barn barnomsorgsplats knyts samman med en skyldighet att ge bidrag till enskild verksamhet som helt fråntar kommunerna möjlighet att planera och ansvara för verksamheten. Att kommunerna inte längre skulle ha möjlighet att avgöra huruvida ett verkligt behov av ytterligare barnomsorgsplatser föreligger i olika bostadsområden, utan endast bli betalningsskyldiga för enskilda verksamheter innebär ett resursslöseri och omöjliggör för kommunerna att bevaka kostnadsutvecklingen. Det finns redan exempel som visar att detta dubbla och okontrollerbara system blir kostnadsdrivande för kommunen, genom att det kräver att kommunen håller en överkapacitet på verksamheten. Kommunen kan mot sin egen vilja tvingas lägga ned väl fungerande och kostnadseffektiva daghem och fritidshem, ibland t.o.m. med kvarstående lokal- och personalkostnader, till förmån för ett nyetablerat enskilt daghem, som det egentligen inte finns behov av. Med anledning av vad som anförts anser vi att 18 § SoL bör ändras så att kommunerna får möjlighet att själv avgöra vilka verksamheter som skall få bidrag. Ett övergångsproblem kan uppstå genom att ett enskilt daghem eller fritidshem som sökt bidrag enligt de nuvarande reglerna i avsikt att starta verksamhet vidtagit förberedelser som initialt eller innebär kostnader. Om en kommun i sådant fall beslutar att inget bidrag skall utgå till verksamheten är det dock skäligt att det enskilda dag- eller fritidshemmet trots detta ges kompensation av kommunen för nödvändiga kostnader för verksamhetens avveckling. Enligt den lydelse av 18 § SoL som är avsedd att träda i kraft skall vidare kommunen ha rätt till ersättning för sina kostnader för barnomsorgen om ett barn som inte hör hemma i kommunen tagits emot i enskild eller verksamhet. Flera kommuner har haft detta system, andra ger inte denna möjlighet. Regeringen utgår från att kommunerna skall fortsätta att ha en generös inställning i detta avseende. Särskild hänsyn bör kunna tas om det föreligger särskilda skäl att placera ett barn i annan kommun än hemkommunen. Det kan exempelvis gälla barn som genom delad vårdnad har anknytning till två kommuner eller barn med behov av särskilt stöd som kan få del av lämplig verksamhet anpassad för barnets behov. Regeringen anser dock att det leder för långt att i lag ålägga en kommun att vara betalningsskyldig för barnomsorgskostnader i annan kommun. Regeringen föreslår därför att denna i SoL föreskrivna skyldighet upphävs. Bestämmelserna i 69 § SoL innebär att det krävs tillstånd från för enskild eller sammanslutning som önskar bedriva privat barnomsorg. I samband med det s.k. frikommunförsöket gavs dock möjlighet för kommunerna att med stöd av lagen (1987:442) om försöksverksamhet med tillståndsprövning överta tillståndsprövning för privat barnomsorg. Denna försöksverksamhet kommer att gälla fram till utgången av . har knappt hälften av landets kommuner övertagit tillståndsprövningen. trädde ett tillägg i tillståndslagen i kraft som innebär att kommunerna vid tillståndsprövningen endast får fästa avseende vid sökandens lämplighet att bedriva verksamheten och vid ändamålsenligheten av de lokaler där sökanden avser att bedriva verksamheten. Regeringen föreslår att bestämmelserna om den kommunala tillståndsprövningen för enskilda förskolor och fritidshem samt enskild integrerad skolbarnsomsorg återställs till sin tidigare lydelse, vilket innebär att kommunernas tillståndsprövning för enskild barnomsorgsverksamhet och skolbarnsomsorg skall ske enligt samma regler som gäller för prövning enligt 69 § socialtjänstlagen. Genom de här föreslagna åtgärderna återfår kommunerna sitt totala ansvar för planering, organisation, drift, tillsyn och kostnadsutveckling av hela den offentligt finansierade barnomsorgen. 8.1 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag Lagen om vårdnadsbidrag föreslås upphöra att gälla vid utgången av . Övergångsbestämmelsen innebär att anmälningar om vårdnadsbidrag inte kan ges in efter lagens upphörande, även om de avser tid före upphörandet. För prövningar av anmälningar som kommit in före lagens upphörande och som även avser bidrag för tid före upphävandet skall dock lagen fortsätta att gälla. Detsamma gäller utbetalning av sådana bidrag. 8.2 Förslaget till ändring i lagen (1994:605) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 4 kap. 3 § I första och andra styckena har antal dagar ändrats till vad som gällde före , dvs. till 450 resp. . I tredje stycket görs ett tillägg i förtydligande syfte för att klargöra att hälftendelningen av föräldrapenningen mellan föräldrarna även gäller vid flerbarnsfödsel. I sjätte stycket har ett tillägg gjorts som innebär att de som inte är överlåtbara måste vara sådana som ersätts med föräldrapenning motsvarande förälderns sjukpenning, dvs. de kan inte vara dagar som enligt 6 § tredje och fjärde styckena uteslutande kan ersättas enligt garantinivån. 6 § I första stycket har garantinivån sänkt till , dvs. den nivå som gällde före . I tredje och fjärde styckena har de s.k. garantidagarna återinförts till samma antal som gällde före . Med anledning av att lagändringarna görs i en tidigare ändringsförfattning görs vissa redaktionella justeringar av övergångsbestämmelserna. Det i sak nya som föreslås i övergångsbestämmelserna framgår av punkt 3. Ändringarna i 3 § innebär att man har rätt till totalt med föräldra- penning; 360 med belopp motsvarande förälderns sjukpenning och nittio med belopp enligt garantinivån. I den mån man före ikraftträdandet har tagit ut föräldrapenning för dagar som uteslutande kan utges enligt garantinivån skall dessa naturligtvis räknas av vid beräkning av kvarstående sådana dagar. Därutöver skall enligt punkt 3 övergångsbestämmelsen dagar under vilka man fått vårdnadsbidrag räknas av vid beräkning av antal kvarvarande dagar som uteslutande kan ersättas enligt garantinivån. med fullt vårdnadsbidrag skall därvid alltid räknas som med sådant bidrag medan eller i vårdnadsbidrag skall räknas som 20 resp. med sådant bidrag. Om det är klarlagt att vårdnadsbidrag lämnats felaktigt eller lämnats med fel belopp och bidraget därför skall återbetalas, skall någon avräkning enligt denna punkt naturligtvis inte ske. 8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. 3 § Förslaget till ändring innebär att samma regel kommer att gälla som före . Den tid under vilken man har rätt till ledighet efter ett barns födelse eller adoption förlängdes då från ett och ett halvt till med anledning av att vårdnadsbidraget infördes. Vårdnadsbidraget föreslås nu bli bortaget, varför även tiden för rätt till ledighet föreslås återställas till vad som gällde innan vårdnadsbidraget infördes. 8.4 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 33 § 1 mom. Lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag har i det föregående föreslagits bli upphävd. Femte stycket i denna paragraf som, tillsammans med punkt 8 av anvisningarna, reglerar den till vårdnadsbidraget knutna avdragsrätten för vissa barnomsorgskostnader, föreslås med anledning därav också bli upphävd. Eftersom möjligheten till avdrag för barnomsorgskostnader enligt 1 mom. och punkt 8 av anvisningarna föreslås bli upphävd, har hänvisningen i detta moment till punkt 8 av anvisningarna tagits bort. Anvisningar till 32 § Eftersom vårdnadsbidraget föreslås bli borttaget skall det inte heller finnas med i uppräkningen av skattepliktiga bidrag. Anvisningar till 33 § Punkten föreslås upphävd i enlighet med vad som har anförts under 33 §. Om vårdnadsbidrag betalas ut efter skall de äldre bestämmelserna om skatteplikt för vårdnadsbidrag fortsätta att tillämpas på det utbetalda bidraget. Om barnomsorgskostnader betalas först efter , men avser barnomsorg före nämnda datum, skall också de äldre bestämmelserna om avdragsrätt fortsätta att tillämpas. 8.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta 5 § Eftersom vårdnadsbidraget i det föregående föreslagits borttaget skall det inte heller finnas med i den uppräkning av skattepliktiga inkomster som finns i denna paragraf. Om vårdnadsbidrag betalas ut efter skall de äldre bestämmelserna om skatteplikt för vårdnadsbidrag fortsätta att tillämpas på det utbetalda bidraget. 8.6 Förslaget till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) 3 § Vårdnadsbidraget har i det föregående föreslagits bli borttaget. Varken slutlig eller preliminär skatt skall således längre betalas för vårdnadsbidrag, varför det skall tas bort från uppräkningen i tredje stycket. 4 § 2 mom. Uppräkningen av vårdnadsbidraget i 4 § 2 mom. tas bort, av samma anledning som i 3 §. Eftersom vårdnadsbidrag som betalas ut efter ikraftträdandet, enligt övergångs- bestämmelserna till den föreslagna ändringen i kommunalskattelagen (1928:370), även fortsättningsvis skall vara skattepliktigt, skall de äldre bestämmelserna i denna lag också fortsätta att tillämpas på vårdnadsbidrag som betalas ut efter ikraftträdandet. 8.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 2 kap. 14 § Tredje stycket föreslås upphävt med anledning av att vårdnadsbidraget och av- dragsrätten för vissa barnomsorgskostnader blir borttaget. 3 kap. 13 § Ordet vårdnadsbidrag i uppräkningen i första stycket föreslås bli struken med anledning av förslaget att vårdnadsbidraget inte längre skall finnas kvar. Med anledning av att äldre bestämmelser om skatteplikt och avdragsrätt enligt övergångsbestämmelserna till förslaget till ändring i kommunalskattelagen (1928:370) skall fortsätta att tillämpas på vårdnadsbidrag som betalas ut efter ikraftträdandet respektive på barnomsorgskostnader som avser tid före ikraft- trädandet, föreslås en motsvarande övergångsbestämmelse gälla till denna lag. 8.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag 4 § Ändringarna i andra stycket är en följd av att vårdnadsbidraget och av- dragsrätten för vissa barnomsorgskostnader tas bort. Övergångsbestämmelsen innebär dels att bostadsbidrag för tid före beräknas efter äldre bestämmelser dels att om vårdnadsbidrag skulle utbetalas efter ikraftträdandet skall det inte heller för tid därefter räknas som inkomst vid beräkning av bostadsbidrag. 8.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer 5 § Ändringen i andra stycket, dvs. borttagandet av punkt 2, är en följd av att vårdnadsbidraget tas bort. Övergångsbestämmelserna innebär att bostadstillägg för tid före beräknas efter äldre bestämmelser. Den föreslagna nya punkten innebär att vårdnadsbidrag inte heller skall räknas som inkomst vid beräkning av bostads- tilläggg i de fall vårdnadsbidrag betalas ut efter ikraftträdandet. 8.10 Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) 18 a § Denna paragraf föreslås upphävd eftersom den är föranledd av lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag, som i det föregående föreslagits bli upphävd. 48 § Med anledning av att lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag föreslås bli upphävd tas hänvisningen i andra stycket denna paragraf bort.