prop · GI0370 · 1995-01-01 00:00:00 — Innehavarna av konvertibla skuldebrev, skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning, vinstandelsbevis eller andra värdepapper med särskilda rättigheter i överlåtande bolag skall i det övertagande bolaget ha minst motsvarande rättig- heter som i det överlåtande bolaget, om de inte enligt fusionsplanen har rätt att få sina värdepapper inlösta av det övertagande bolaget. Paragrafen är föranledd av artikel 15 i fusionsdirektivet. Artikeln föreskriver att innehavare av sådana andra värdepapper än aktier till vilka särskilda rättigheter är knutna normalt skall ha minst samma rättigheter i det övertagande bolaget som i det överlåtande bolaget. Med särskilda rättigheter avses i artikeln annan rätt än den fordringsrätt som tillkommer bolagens borgenärer. Hit hör konverterings-eller optionsrätt till nya aktier i bolaget, men också till skuldebrev hörande rätt till andel i vinst, rätt till styrelserepresentation eller rätt att utse revisor i bolaget. Artikeln syftar till att garantera innehavarna av sådana rättigheter ett skydd mot att deras rättigheter tunnas ut eller upphör till följd av fusionen. Den behöver inte tillämpas om innehavarna av värdepappren har rätt att få dessa återköpta av det övertagande bolaget. Artikeln har inte någon motsvarighet i gällande svensk rätt. Överlåtande bolags borgenärer har endast kunnat göra gällande själva ford- ringsrätten mot det övertagande bolaget. Konverterings- och optionsrätter har inte kunnat åberopas mot det övertagande bolaget såvida detta inte har föreskrivits i själva emissionsbeslutet (jfr 5 kap. 4 § första stycket 8 bankaktiebolagslagen). Någon rätt till ersättning för den förlorade konverterings- eller optionsrätten har inte heller förelegat. För att uppfylla artikelns krav har i denna paragraf upptagits en bestämmelse om att innehavarna av sådana särskilda värdepapper till vilka rättigheter är knutna i det överlåtande bolaget skall ha minst samma rättigheter i det övertagande bolaget, om inte innehavarna har rätt att få dessa värdepapper inlösta (återköpta) av det övertagande bolaget. Om det i skuldebrevet, vinstandelsbeviset eller motsvarande handling finns bestämmelser om vilken rätt som innehavaren av värdepapperet skall ha vid fusionen, gäller givetvis dessa bestämmelser. I andra fall är det överlåtande bolaget skyldigt att reglera den uppkomna situationen på ett sätt som är godtagbart för innehavarna av värdepapperen. Det kan ske genom att innehavarna tillerkänns en kontant ersättning för förlorad konverterings- eller optionsrätt. Innehavarna av värdepapperen har emellertid rätt att kräva att de tillerkänns samma slag av rättigheter i det övertagande bolaget som de har haft i det överlåtande bolaget. De berörda bolagen skall redan i fusionsplanen ange hur de avser att tillgodose innehavare av värdepapper med särskilda rättigheter, se 4 § första stycket 6. Vad bolagen anger i fusionsplanen är emellertid inte avgörande för vilka rättigheter som slutligen skall tillerkännas innehavarna av värdepapperen. Om innehavarna av värdepapperen och det övertagande bolaget inte kan komma överens, måste frågan i sista hand prövas av domstol i ett vanligt tvistemål. Styrelserna för överlåtande bolag och, vid absorption, övertagande bolag skall upprätta en gemensam, dagtecknad fusionsplan. Planen skall undertecknas av styrelsen i vart och ett av bolagen. I planen skall för varje bolag anges 1. firma, organisationsnummer och den ort där styrelsen skall ha sitt säte, 2. hur många aktier i det övertagande bolaget som skall lämnas för ett angivet antal aktier i överlåtande bolag samt vilken kontant ersättning som skall lämnas som fusionsvederlag, 3. den tidpunkt och de övriga villkor som skall gälla för utlämnandet av fusionsvederlaget, 4. från vilken tid och på vilka villkor de aktier som lämnas såsom fu- sionsvederlag medför rätt till utdelning i det övertagande bolaget, 5. den planerade tidpunkten för överlåtande bolags upplösning, 6. vilka rättigheter i det övertagande bolaget som skall tillkomma innehavare av aktier, skuldebrev och andra värdepapper med särskilda rättigheter i över- låtande bolag eller vilka åtgärder som annars skall vidtas till förmån för de nämnda innehavarna, 7. arvode och annan särskild förmån som med anledning av fusionen skall lämnas till en styrelseledamot, en verkställande direktör eller en revisor i överlåtande eller övertagande bolag. Till fusionsplanen skall fogas 1. en kopia av bolagens årsbokslut och förvaltningsberättelser samt 2. uppgifter motsvarande delårsrapport enligt 4 kap. 13 och 14 §§ bank- rörelselagen (1987:617), om fusionsplanen har upprättats senare än efter utgången av det senaste räkenskapsår för vilket årsredovisning och revi- sionsberättelse har lämnats. Uppgifterna skall avse tiden från utgången av nämnda räkenskapsår till inte tidigare än före fusionsplanens upprättande. Paragrafen, som är föranledd av artiklarna 5 och 11 i fusionsdirektivet, innehåller de grundläggande bestämmelserna om den fusionsplan som skall föregå fusionen. Inför fusionen skall upprättas en skriftlig fusionsplan, gemensam för samtliga av fusionen berörda bolag. Planen syftar till att garantera att aktieägarna i samtliga bolag får grundläggande och likvärdig information om utformningen och förutsättningarna för den planerade fusionen. Planen, som skall vara dagtecknad, skall undertecknas av styrelserna i överlåtande och övertagande bolag. I första stycket 1-7 räknas upp vissa uppgifter som måste finnas med i fusionsplanen. De motsvarar vad som erfordras enligt artikel 5.2, jämfört med artikel 23 i fusionsdirektivet. Det har ansetts att styrelserna utöver dessa obligatoriska uppgifter också bör ha skyldighet att ta upp ytterligare uppgifter som kan bedömas vara av betydelse för fusionen (se 6 §). I punkten 1 föreskrivs att de berörda bolagen skall identifieras med firma, organisationsnummer och den ort där styrelsen skall ha sitt säte. Enligt punkten 2 skall planen innehålla vissa uppgifter rörande fusionsvederlaget. Av uppgifterna skall kunna utläsas hur många aktier i det övertagande bolaget och vilken eventuell ytterligare ersättning som skall utgå som fusionsvederlag för aktie i överlåtande bolag. Punkten 3 föreskriver att tidpunkten och de övriga villkoren för utlämnande av fusionsvederlaget skall anges i fusionsplanen. Det kan vara fråga om formen för utlämnande av aktiebrev, föreskrifter om kvittens m.m. I punkten 4 föreskrivs att fusionsplanen skall innehålla bestämmelser om den tidpunkt då aktier som lämnas som fusionsvederlag skall ge rätt till utdelning (från löpande räkenskapsår eller från något av de följande). I fusionsplanen skall också anges om rätten till utdelning är förenad med några andra villkor. Om exempelvis de nya aktierna skall vara stamaktier som kan ge utdelning först sedan preferensaktieägarna fått sin utdelning, måste detta framgå av fusionsplanen. Även andra villkor som begränsar rätten till utdelning eller gör den osäker måste anges. I punkten 5 framgår att fusionsplanen också måste ange den tidpunkt då överlåtande bolags tillgångar och skulder övergår på det övertagande bolaget och det överlåtande bolaget upplöses. Visserligen bestäms denna tidpunkt delvis av förhållanden som ligger utanför bolagens kontroll, men det har ändå ansetts värdefullt att en ungefärlig uppgift om tidpunkten lämnas. I punkten 6 anges att fusionsplanen skall innehålla uppgift om de rättigheter i det övertagande bolaget som skall tillkomma innehavare av aktier, skuldebrev m.m. med särskilda rättigheter i överlåtande bolag eller vilka åtgärder som annars skall vidtas till förmån för innehavarna. Frågan har behandlats i anslutning till 3 §. I fusionsplanen skall också, enligt punkten 7, anges arvode och annan särskild förmån som med anledning av fusionen skall utgå till styrelseledamot, verkställande direktör eller revisor. I anledning av vad som föreskrivs i artikel 11 i fusionsdirektivet har i andra stycket stadgats att årsbokslut och förvaltningsberättelser skall fogas till fusionsplanen. Vidare stadgas att det, i vissa fall, skall lämnas ytterligare uppgifter, motsvarande innehållet i en delårsrapport (se 4 kap. 13 och 14 §§ bank- rörelselagen), för tiden efter utgången av det senaste räkenskapsåret. Denna bestämmelse innebär att fusionsplanen skall innehålla en översiktlig redogörelse för verksamheten och resultatutvecklingen i denna samt för utvecklingen av inlåningen, utlåningen och likviditeten sedan föregående räkenskapsårs utgång. Vidare skall i belopp anges resultatet före bokslutsdispositioner och skatt . Om särskilda hinder inte möter, skall i anslutning till de angivna uppgifterna även lämnas motsvarande uppgifter för samma rapportperiod under föregående räkenskapsår. Begrepp och termer skall om möjligt överensstämma med dem som har använts i senast framlagda årsredovisning. Vid kombination tjänar fusionsplanen som stiftelseurkund för det övertagande bolaget. Planen skall innehålla förslag till bolagsordning och ange hur styrelse och revisorer skall väljas. Artikel 23, punkten 3, i fusionsdirektivet utgår från att det även vid kombination skall upprättas en stiftelseurkund och ett förslag till bolags- ordning men att dessa dokument kan ingå i fusionsplanen. I förevarande paragraf har därför föreskrivits att vid kombination fusionsplanen skall tjäna som stiftelseurkund för det övertagande bolaget samt att fusionsplanen dessutom skall innehålla förslag till bolagsordning för detta bolag jämte uppgifter om hur styrelse och revisorer skall väljas. De bolagsstämmor som sedermera skall ta ställning till fusionsplanen har då att också ta ställning till förslaget till bolagsordning och att utse styrelse och revisorer. I fusionsplanen skall lämnas en redogörelse för de omständigheter som kan vara av vikt vid bedömandet av fusionens lämplighet för bolagen. Av redogörelsen skall framgå hur fusionsvederlaget har bestämts och vilka rättsliga och ekonomiska synpunkter som därvid har beaktats. Särskilda svårigheter att uppskatta värdet av egendomen skall anmärkas. Enligt artikel 9 i fusionsdirektivet måste förvaltnings- och ledningsorganen i vart och ett av bolagen upprätta en utförlig skriftlig redogörelse vari fusionsplanen bedöms och förklaras från rättslig och ekonomisk synpunkt som särskilda värderingssvårigheter anges. I gällande svensk rätt har direktivbestämmelsen en viss begränsad motsvarighet i 11 kap. 1 § andra stycket 3, där det har stadgats att styrelsen skall lämna en redogörelse för de omständigheter som kan vara av vikt vid bedömningen av förslagets lämplighet. En sådan redogörelse har dock enbart varit obligatorisk beträffande överlåtande bolag. Denna paragraf har fått en utformning som bättre svarar mot de krav som direktivbestämmelsen ställer. I redogörelsen skall fusionens lämplighet sålunda bedömas också utifrån det övertagande bolagets synpunkt. Styrelsens redogörelser skall fogas till fusionsplanen och därmed offent- liggöras på samma vis som denna. Fusionsplanen skall granskas av de auktoriserade eller godkända revisorerna i överlåtande bolag och, vid absorption, övertagande bolag. Granskningen skall vara så omfattande och ingående som god revisionssed kräver. Revisorerna skall för varje bolag yttra sig skriftligt över sin granskning. Av yttrandena skall framgå om fusionsvederlaget och grunderna för dess fördelning har bestämts på ett sakligt och korrekt sätt. Därvid skall anges vilken eller vilka metoder som har använts vid värderingen av bolagets tillgångar och skulder, resultatet av de tillämpade värderingsmetoderna samt deras lämplighet och vilken vikt som har tillmätts dem vid den samlade bedömningen av värdet på vart och ett av bolagen. Särskilda svårigheter att uppskatta värdet av egendomen skall anmärkas. I yttrandena skall särskilt anges, 1. vid absorption, om revisorerna vid sin granskning funnit att fusionen medför fara för att borgenärerna i det övertagande bankaktiebolaget inte skall få sina fordringar betalda, och 2. vid kombination, om de överlåtande bankaktiebolagens sammanlagda verkliga värde för det övertagande bolaget uppgår till minst aktiekapitalet i detta. Revisorernas yttranden skall fogas till fusionsplanen. Såsom har behandlats i den allmänna motiveringen föreskrivs i artikel 10 fusionsdirektivet att fusionsplanen skall granskas av en eller flera oberoende sakkunniga som därefter skall lämna en skriftlig redogörelse till aktieägarna. I anledning därav har i förevarande paragraf upptagits bestämmelser om revisorsgranskning och om innehållet i det yttrande som revisorerna skall avge. Bestämmelserna saknar motsvarighet i gällande svensk rätt. Föreskrifterna i första stycket om yttrandets innehåll motsvarar delvis vad som anges i artikel 10.2. Revisorerna skall i första hand granska fusionsplanen med hänsyn till för- hållandena i det bolag där de fungerar som revisorer. Eftersom deras yttranden skall tjäna som ledning för aktieägarnas ställningstagande till fusionsvederlaget är emellertid granskningen inte inskränkt till det egna bolaget. Varje revisor måste se till helheten och bedöma värdet även av övriga fusionerande bolag. Direktivet anger inte närmare hur ingående granskning som skall göras. Det har heller inte ansetts möjligt eller lämpligt att göra detta i lagtexten. Granskningen skall ske enligt god revisionssed. Innebörden härav får i stor utsträckning bestämmas av praxis. Under alla förhållanden måste dock gransk- ningen motsvara de krav som uppställs i artikel 10 i fusionsdirektivet. Hänvisningen till god revisionssed drar också upp gränsen för det ansvar som revisorerna kommer att bära. Om sålunda en revisor inte följer god revisionssed, kan han bli skadeståndsskyldig mot såväl bolaget, aktieägarna som tredje man (se 5 kap. 1 och 2 §§ bankrörelselagen). Å andra sidan kan en revisor givetvis inte göras ansvarig för förhållanden som han inte haft möjlighet att upptäcka vid en granskning enligt god revisionssed. Resultatet av granskningen skall komma till uttryck i skriftliga yttranden för vart och ett av bolagen. Samtliga granskande revisorer måste delta i utformningen av dessa yttranden. De behöver emellertid inte enas om en gemensam ståndpunkt utan kan, om de anser det vara nödvändigt redovisa en särskild mening. Enligt andra stycket skall revisorerna särskilt ange om de vid sin granskning funnit att fusionen medför fara för att borgenärerna inte skall få sina fordringar betalda. Härvid måste revisorerna givetvis beakta samtliga deltagande bolags ekonomiska ställning och de risker som fusionen kan innebära för olika berörda borgenärsgrupper. Vid bildandet av bolag gäller ett förbud mot underkurs. Enligt 2 kap. 2 § bankaktiebolagslagen får sålunda betalning för aktie inte understiga aktiens nominella belopp och värdet på apportegendomen får inte sättas högre än det verkliga värdet för bolaget. Att den angivna bestämmelsen respekteras kontrolleras av registreringsmyndigheten i samband med registreringen av bolaget (se 2 kap. 12 §). Skälen bakom denna ordning gör sig gällande också vid fusion genom kombination, som ju också innebär att ett nytt bolag bildas. Det har därför föreskrivits att revisorerna i revisorsyttrandena också skall ange om de överlåtande bolagens verkliga värde för det övertagande bolaget uppgår till minst aktiekapitalet i detta. Vid registreringen av fusionsplanen har Finans- inspektionen att kontrollera att bestämmelsen har följts. Enligt det tredje stycket skall revisorernas yttrande fogas till fusionsplanen. Det medför att också revisorsyttrandena kommer att offentliggöras och skall hållas tillgängliga för aktieägarna innan beslut om godkännande av fusionsplanen fattas. Styrelsen, verkställande direktören och revisor i ett bolag som skall delta i fusionen skall bereda revisorer i annat sådant bolag tillfälle att verkställa granskning som avses i 7 § i den omfattning dessa finner det nödvändigt. De skall också lämna de upplysningar och den hjälp som begärs. Enligt artikel 10, punkten 3, i fusionsdirektivet skall den sakkunnige som har granskat fusionsplanen ha rätt att hos de fusionerande bolagen få tillgång till alla upplysningar som hör till saken samt att utföra alla undersökningar som behövs. Till följd härav har i denna paragraf upptagits bestämmelser om skyldighet för styrelsen, verkställande direktören och revisorer i berörda bolag att lämna de upplysningar som begärs av en revisor i ett annat av fusionen omfattat bolag. Revisorn har därvid inte enbart rätt att få muntliga upplysningar utan kan också kräva att få ta del av bokföringsmaterial m.m. i samma utsträckning som om han själv hade varit revisor i bolaget. Inom en månad från upprättandet av fusionsplanen skall det övertagande bank- aktiebolaget eller, vid kombination, det äldsta av de överlåtande bolagen ge in planen med därtill fogade handlingar till för registrering. Uppgift om registreringen skall enligt 8 kap. 2 § bankrörelselagen (1987:617) kungöras. Om planen inte kungörs i sin helhet, skall det i kungörelsen lämnas uppgift om var den hålls tillgänglig. har gällt att anmälan för registrering av fusionsavtal skall ske först sedan bolagsstämman har godkänt avtalet. Artikel 6 i fusionsdirektivet kräver emellertid att fusionsplanen offentlig- görs, dvs. registreras och kungörs, redan innan bolagsstämman har beslutat om den. I förevarande paragraf har därför upptagits bestämmelser om sådant offentliggörande. Anmälan för registrering skall enligt första stycket ske inom en månad från fusionsplanens upprättande, dvs. från den dag då planen dagtecknades. Till anmälan skall fogas fusionsplanen inklusive styrelsens redogörelse samt revisorernas yttrande och de i 4 § andra stycket föreskrivna handlingarna. Dessa handlingar blir därigenom offentliga. Fusionsplanen skall underställas bolagsstämman i samtliga överlåtande bolag. Om ägare till av samtliga aktier i det övertagande bolaget begär det, skall fusionsplanen även underställas bolagsstämman i det övertagande bankaktiebolaget. En sådan begäran skall göras från det att upp- gift om fusionsplanens registrering har kungjorts enligt 8 kap. 2 § bankrörelse- lagen (1987:617). Stämman får hållas tidigast en månad eller, om samtliga fusionerande bolag är privata bankaktiebolag eller andra privata aktiebolag, tidigast efter det att fusionsplanen har kungjorts. Innan stämman fattar beslut, skall fusionsplanen med därtill fogade handlingar ha hållits tillgänglig för aktieägarna under minst efter kungörandet eller, om samtliga fusionerande bolag är privata bankaktiebolag eller andra privata aktiebolag, minst efter kungörandet. Tillhandahållandet skall ske hos bolaget på den ort där styrelsen har sitt säte. Planen med därtill fogade handlingar skall genast och utan kostnad sändas till de aktieägare som begär det och uppger sin postadress. Om fusionsplanen inte godkänns i sin helhet av samtliga bolag, är frågan om fusionen förfallen. Fusionsplanen måste för att bli gällande godkännas av samtliga bolag, såväl överlåtande bolag som, vid absorption, det övertagande bankaktiebolaget. I överlåtande bolag skall fusionsplanen alltid godkännas av bolagsstämman (se första stycket). Detta överensstämmer med gällande rätt. I fråga om övertagande bankaktiebolag har gällt att beslut om god- kännande av fusionsavtal alltid har kunnat fattas av bolagets styrelse. Detta är också den outtalade huvudregeln i de nya fusionsreglerna. Artikel 7 och 8 i fusionsdirektivet fordrar emellertid, vid absorption, att fusionsplanen i vissa fall godkänns även av bolagsstämman i det övertagande bolaget. Artikel 8 föreskriver således att en aktieägarminoritet, som i lagstiftningen inte får bestämmas till lägre tal än , skall ha möjlighet att påkalla att bolagsstämman prövar frågan om fusionsplanens godkännande. För att uppfylla direktivets krav har i andra stycket intagits en bestämmelse om rätt för en aktieägarminoritet om att påkalla att frågan om fusionsplanens godkännande prövas av bolagsstämman. En framställan om detta måste göras inom en betänketid . Betänketiden har satts , räknat från den dag då aktieägarna anses ha fått kännedom om fusionsplanen genom kungörelsen i Post- och . I fusionsdirektivets artikel 6 föreskrivs att fusionsplanen skall offent- liggöras minst en månad före den bolagsstämma som skall besluta om fusionen. I anledning därav har i tredje stycket tagits in en bestämmelse om att bolagsstämman får hållas tidigast efter kungörandet i Post- och . Direktivbestämmelsen gäller emellertid endast publika aktiebolag. Det har inte ansetts motiverat att uppställa samma tidsfrist för privata aktiebolag. Om fusionen berör endast privata bankaktiebolag eller andra privata aktiebolag skall därför istället gälla en tidsfrist . I fjärde stycket finns bestämmelser om att stämman inte får ta ställning till fusionsplanen förrän denna jämte därtill fogade handlingar har hållits tillgänglig för aktieägarna . De tredje och fjärde styckena har fått sin utformning efter påpekande från Lagrådet. I femte stycket föreskrivs att frågan om fusion är förfallen om fusionsplanen inte godkänns i sin helhet av samtliga fusionerande bolag. Att fusionsplanen godkänns i huvudsakliga delar är således inte tillräckligt om godkännandet från ett eller flera bolags sida förenas med något tillägg eller förbehåll. Den justerade fusionsplanen måste i så fall kungöras på nytt och ånyo tas upp på bolagsstämman i överlåtande bolag och, i fall som avses i andra stycket, det övertagande bolaget. Bolagsstämmans beslut om godkännande av fusionsplanen är giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Om ett överlåtande bolag är ett publikt bankaktiebolag eller ett publikt aktiebolag och det övertagande bolaget är ett privat bankaktiebolag, är det överlåtande bolagets beslut om godkännande av fusionsplanen giltigt endast om det har biträtts av samtliga vid bolagsstämman närvarande aktieägare företrädan- de minst nio tiondelar av aktierna. Om fusionsplanen innebär att rättsförhållandet mellan redan utgivna aktier rubbas, är beslutet giltigt endast om det har biträtts av samtliga vid stämman närvarande aktieägare som företräder minst nio tiondelar av aktierna. I följande fall räcker det dock för giltigt beslut att det har biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de på stämman företrädda aktierna, nämligen om 1. den planerade fusionen försämrar endast viss eller vissa aktiers rätt och samtliga vid stämman närvarande ägare av dessa aktier företrädande minst nio tiondelar av alla sålunda berörda aktier godkänner planen, eller 2. den planerade fusionen försämrar endast helt aktieslags rätt och ägare till hälften av alla aktier av detta slag och minst nio tiondelar av de på stämman företrädda aktierna av detta slag godkänner planen. Enligt tidigare gällande rätt har bolagsstämmans beslut i frågor om fusion kunnat fattas med enkel majoritet såvida annat inte har föreskrivits i bolagsordningen. I artikel 7 i fusionsdirektivet föreskrivs emellertid att lagstiftningen måste föreskriva en majoritet om minst två tredjedelar av de röstande som är förenade med det företrädda tecknade kapitalet. I första stycket av denna paragraf har därför stadgats att en bolagsstämmas beslut att godkänna en fusionsplan är giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Detta majoritetskrav överensstämmer med det som har uppställts i 8 kap. 13 § för ändring av bolagsordningen som inte påverkar redan utgivna aktiers rätt. I bolagsordningen kan uppställas andra, mer långtgående majoritetskrav (se 8 kap. 12 § andra stycket). I andra stycket uppställs ett särskilt majoritetskrav för det fall att fusion sker med ett publikt bankaktiebolag eller ett publikt aktiebolag såsom över- låtande bolag och ett privat bankaktiebolag såsom övertagande bolag.