prop · GI03214 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1994/95:214 Konvention med stadga för Europaskolorna Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner konventionen med stadga för Europaskolorna. 1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 3 2 Ärendet och dess beredning............... 3 3 Konventionens huvudsakliga innehåll...... 3 4 Godkännande.............................. 5 5 Lärare................................... 6 Konvention med stadga för Europa- skolorna...................................... 8 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .............................. 24 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner konventionen med stadga för Europaskolorna (94/557/EG, Euratom). 2 Ärendet och dess beredning Regeringen har budgetproposition (prop. 1994/95:100 bil. 9, s. 65 f.) redogjort för Europaskolorna. Verksamheten vid Europaskolorna regleras bl.a. i en särskild stadga som antogs (Statute of School). Enligt stadgan skall en medlemsstat ansöka om tillträde till överenskommelsen. Det ankommer på regeringen att göra en ansökan härom. Regeringen har beslutat att ansöka om tillträde till 1957 års stadga. I artikel 4.1 i anslutningsakten till fördraget mellan Europeiska unionens medlemsländer och bl.a. om anslutning till Europeiska unionen förbinder sig nämligen att för anslutningen ansluta sig till de avtal som de tidigare medlemsländerna har ingått och som gäller unionens funktion eller har samband med unionens verksamhet. Regeringen har i propositionen om medlemskap i unionen (prop. 1994/95:19, avsnitt 9.3.5) förklarat sig ha för avsikt att återkomma till i de fall där anslutning till konventioner eller andra instrument är av sådan beskaffenhet att de skall underställas . Europeiska gemenskaperna och medlemsstaterna däri har emellertid undertecknat en konvention med stadga för Europaskolorna (Convention defining the Statute of Schools). Konventionen biläggs denna proposition som bilaga 1. När konventionen träder i kraft upphävs bl.a. stadga. Regeringen anmälde budgetproposition att den avsåg återkomma till såvitt gällde frågan om godkännande av konvention. Efter ett godkännande av kan regeringen ansöka om tillträde även till denna konvention. 3 Konventionens huvudsakliga innehåll Artikel 1 anger ändamålet med skolorna. Ändamålet är att barn till personalen vid Europeiska gemenskaperna (EG) skall undervisas gemensamt vid skolorna. Även andra barn får tas emot vid skolorna på villkor som styrelsen för skolorna bestämmer. Av artikel 2 framgår att det är styrelsen för skolorna som beslutar om en ny skola skall upprättas. Styrelsen bestämmer i samråd med värdlandet var skolan skall placeras. Styrelsen och värdlandet skall träffa ett avtal om kostnadsfria lokaler för den nya skolan samt om underhåll av lokalerna. I artikel 3 stadgas att undervisningen skall omfatta skolgången till och med gymnasieskolan och innehålla följande stadier: förskola (nursery school), inledande grundskola (primary school) samt fortsatt grundskoleundervisning och gymnasieundervisning under sammanlagt (secondary school). Vidare skall skolorna i samarbete med skolorna i värdlandet så långt möjligt täcka behovet av teknisk utbildning. Undervisningen skall ske av lärare som är utsända eller utnämnda av medlemsstaterna. Av artikel 4 framgår efter vilka principer undervisningen skall organiseras. Undervisningen skall ske på följande språk: danska, engelska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska och tyska. Här stadgas vidare att i vissa ämnen skall undervisningen ske i gemensamma klasser för alla elever på samma nivå. Ett av de tidigare nämnda språken skall då användas. Eleverna skall ges en grundlig kunskap i moderna språk. Den europeiska dimensionen skall framhållas i läroplanerna. Vidare skall individernas samvete och övertygelse respekteras. I artikel 5 stadgas att de skolår som en elev fullföljt vid en Europaskola skall godkännas i medlemsstaterna. Utbildningen avslutas med en examen, European baccalaureate. Denna examen skall ge allmän behörighet till universitet och högskolor i medlemsstaterna. Artikel 6 behandlar skolornas juridiska status. Av artikel 7 framgår vilka organ som är gemensamma för alla skolor, nämligen styrelse, generalsekreterare, skolinspektörsnämnder och besvärsnämnd. Vidare skall det vid varje skola finnas en administrativ nämnd och en rektor. Artiklarna 8 - 14 behandlar styrelsens sammansättning och uppgifter. Styrelsen skall enligt artikel 8 bestå av följande medlemmar: företrädare för medlemsstaterna i Europeiska gemenskaperna, en ledamot av Europeiska gemenskapernas kommission, en företrädare för personalkommittén och en företrädare för elevernas föräldrar. Styrelsebeslut fattas med två tredjedels majoritet, om det inte är särskilt angivet att beslutet skall vara enhälligt. Styrelsen skall övervaka genomförandet av konventionen. Styrelsen skall vidare fastställa reglementet för skolorna, besluta vilken undervisning som skall bedrivas och hur den skall organiseras. Vidare skall styrelsen bl.a. utse rektor samt utarbeta och anta skolornas budget. Generalsekreteraren skall företräda styrelsen. Artiklarna 15 - 18 behandlar skolinspektörsnämnderna. Det skall finnas två skolinspektörsnämnder för skolorna, en för förskolan och den inledande grundskoleundervisningen och en för övriga stadier. Varje medlemsstat skall vara representerad av en inspektör i varje nämnd. Skolinspektörsnämnderna har till uppgift att tillförsäkra att undervisningen har en viss kvalitet och att inspektioner utförs. Skolinspektörerna skall bl.a. inspektera de nationellt anställda lärarnas undervisning och underrätta rektorer och lärare om resultatet av inspektionerna. Artiklarna 19 och 20 behandlar den administrativa nämndens sammansättning och uppgifter. Nämnden skall bl.a. förbereda skolans budget, upprätta inkomst- och utgiftsredovisning och utföra de administrativa åligganden som styrelsen bestämmer. Av artikel 21 framgår rektorns uppgifter och befogenheter samt vilken kompetens rektorn skall ha. Av artikel 22 framgår att det skall upprättas en personalkommitté, bestående av valda representanter för lärarkåren och för den administrativa personalen samt för servicepersonalen. Artikel 23 behandlar föräldraföreningen vid skolan. Artiklarna 24 och 25 behandlar budgetfrågor. Skolornas budget skall finansieras bl.a. genom bidrag från medlemsstaterna i form av lön till de utsända lärarna, genom bidrag från EG och genom vissa andra inkomster. Artiklarna 26 och 27 behandlar hur uppkomna tvister skall lösas. I artikel 26 stadgas att EG:s domstol ensam är behörig i tvister när det gäller tolkning och tillämpning av konventionen. I artikel 27 föreskrivs att det skall finnas en besvärsnämnd. Där stadgas också bl.a. om nämndens behörighet och arbetsordning. fastställer en lista på personer som kan komma i fråga som medlemmar i besvärsnämnden. I artikel 28 stadgas att styrelsen för en skola kan ingå avtal med en organisation som finansierar huvuddelen av skolans verksamhet och att organisationen kan få en plats och en röst i styrelsen. Av artikel 29 framgår att styrelsen kan ingå andra avtal med andra organisationer och ge en sådan organisation en plats och en röst i skolans administrativa nämnd. Vidare framgår av artikel 30 att styrelsen kan sluta tilläggsavtal med regeringen i ett land där en skola är belägen. Av artikel 31 framgår att en fördragsslutande part kan säga upp konventionen och hur en sådan uppsägning går till. Här framgår vidare att en sådan part kan begära att konventionen ändras. Artikel 32 behandlar hur ansökan om anslutning till konventionen skall ske. I artikel 33 stadgas att konventionen skall ratificeras av de fördragsslutande staterna och att konventionen skall deponeras hos den luxemburgska regeringen. Konventionen träder i kraft i den månad som följer på deponeringen av alla instrument och akter. Av artikel 34 framgår att denna konvention upphäver stadgan av och protokollet till denna av samt att avtalet om europeisk studentexamen och tilläggsprotokollet om Münchenskolan skall fortsätta att gälla. Regeringens förslag: godkänner konven- tionen med stadga för Europaskolorna (94/557/EG, Euratom). Skälen för regeringens förslag: Av de tidigare medlemsstaterna i EG är samtliga anslutna till konventionen. och har ansökt om anslutning. Även bör utnyttja den möjlighet som Europaskolorna erbjuder till skolgång för barn till personalen vid EG:s institutioner. Regeringen har därför, som tidigare redovisats, ansökt om tillträde till 1957 års stadga om Europaskolorna. Vi anser att bör ansluta sig även till konvention. Skolornas ändamål är att barn till personalen vid EG:s institutioner skall utbildas tillsammans. Om det finns många barn från samma land kan medlemslandet bilda en egen sektion och anställer då egna lärare. Undervisningen för barnen är i princip kostnadsfri. Största delen av kostnaderna för skolverksamheten finansieras av EG. Medlemslandet svarar endast för delar av kostnaderna för de nationella lärarna. Styrelsen för Europaskolorna beslutar om såväl bildandet av en egen sektion som antalet lärare som får anställas. har uttyckt önskemål om att en svensk sektion inrättas för primärnivån från och med /96 vid Europaskolorna i och . Därefter bör en successiv utbyggnad ske. De elever som inte går i en svensk sektion kan välja någon annan befintlig sektion, t.ex. den engelska. För barn till personal vid EG:s institutioner kan, enligt nuvarande praxis, studiehjälp utgå vid studier i t.ex. en Europaskola. Medel för kostnader för nationella lärartjänster har beräknats budgetproposition (prop. 1994/95:100 bil. 9, s. 66). Dessa beräknas täcka kostnaderna för en svensk sektion /96 såväl i som i . Lärarna vid Europaskolorna kan delas in i två kategorier, dels heltidsanställda, dels deltidsanställda och vikarier. De heltidsanställda lärarna utses av det enskilda medlemslandet. Lärare i alla Europaskolor lyder under samma bestämmelser vad gäller löneförmåner. Dessa regleras utifrån ålder och anställningstid och är oberoende av det enskilda landets bidrag. Antalet lärare, som skall anställas, bestäms av styrelsen utifrån antalet sektioner, klasser och elever. De nationella lärarna anställs av den enskilda medlemsstaten. Medlemsstaten betalar direkt till läraren den lön som motsvarar lönen i den anställning läraren hade vid rekryteringen. Mellanskillnaden mellan denna lön och den av styrelsen för skolorna beslutade, betalas av EG. Medlemsstaten garanterar också läraren de sociala förmåner som normalt tillkommer en lärare i hemlandet. Sociala avgifter betalas in i av arbetsgivaren. Kraven på lärarna är i princip desamma som i en svensk skola. Anställningen vid en Europaskola varar högst . Styrelsen för Europaskolorna har beslutat att lärarna först har en tidsbegränsad anställning . prövar därefter om läraren skall få fortsatt anställning. Läraren kan i så fall anställas och efter förslag från skolinspektörsnämnden . Regeringen avser att ge i uppdrag att anställa de lärare som skall tjänstgöra vid Europaskolorna. Anställningarna skall vara tidsbegränsade i enlighet med styrelsens beslut. Regeringen avser att, med stöd av bemyndigandet i 42 § tredje stycket lagen (1994:260) om offentlig anställning, meddela föreskrifter i förordning om att anställningarna skall vara tidsbegränsade. Att i detta speciella fall i en förordning ta in föreskrifter om tidsbegränsade anställningar som avviker från anställningsskyddslagen (1982:80) torde enligt vår mening inte vara oförenligt med vad som uttalats under riksdagsbehandlingen i ärendet om ändrad lagstiftning för statsanställda m.fl. (prop. 1993/94:65, bet. 1993/94:AU16 s. 21 f., rskr. 1993/94:257). Endast ett fåtal lärare kommer att beröras. I propositionen om skolans internationalisering (prop. 1992/93:158) betonades värdet för en kommun att ha lärare med erfarenheter från andra länder, eftersom de vid återkomsten till kan utnyttjas i den egna skolans internationaliseringsverksamhet. Det borde således ligga i kommunernas intresse att bevilja lärare tjänstledighet för tjänstgöring vid Europaskolorna. Konvention med stadga för Europaskolorna Rådets beslut av om bemyndigande för Europeiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen att underteckna och sluta konventionen med stadga för Europaskolorna (94/557/EG, Euratom) Europeiska unionens råd har beslutat följande med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 235 i detta, med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, särskilt artikel 203 i detta, med beaktande av kommissionens förslag[1], med beaktande av yttrande[2], och med beaktande av följande: För europeiska gemenskaperna är det angeläget att tillhandahålla gemensam utbildning för sin personals barn i Europaskolor för att säkerställa att gemenskapens institutioner fungerar tillfredsställande och för att underlätta för personalen att fullgöra sina uppgifter. I detta syfte undertecknade de ursprungliga medlemsstaterna konventionen angående stadgan för Europaskolorna. efterlyste rådet och utbildningsministrarna, församlade i rådet, en ny konvention om Europaskolorna som skulle utarbetas för att effektivisera skolornas verksamhet och i högre grad erkänna gemenskapens roll i skolorna. Gemenskapernas deltagande i genomförandet av konventionen är nödvändig för att säkerställa att Europeiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens mål uppnås. Europeiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen kommer att delta i genomförandet av konventionen genom att utöva de befogenheter som följer av de bestämmelser som fastställs genom konventionen och av sådana framtida rättsakter som de kan anta i enlighet med konventionens villkor. Det är följaktligen nödvändigt för Europeiska gemenskaperna att sluta denna konvention. De enda befogenheter som finns för antagandet av detta beslut är de som fastställs i artikel 235 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och i artikel 203 i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. Härigenom föreskrivs följande. Konventionen angående stadgan för Europaskolorna godkänns härmed på Europeiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens vägnar. Texten till konventionen är bifogad detta beslut. Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den person eller de personer som har befogenhet att underteckna konventionen som har bindande verkan för Europeiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen, och att utse den person som har befogenhet att deponera godkännandeinstrumentet i enlighet med artikel 33 i konventionen. Th. Mikroutsikos Ordförande Konvention med stadga för Europaskolorna De höga fördragsslutande parterna, medlemsstaterna i Europeiska gemenskaperna samt Europeiska gemenskaperna, nedan kallade "de fördragsslutande parterna" som beaktar att utbildningsanstalter med namnet "Europaskola" har inrättats med början 1957, för gemensam undervisning av barn till personal vid Europeiska gemenskaperna för att säkerställa väl fungerande europeiska institutioner, som beaktar att Europeiska gemenskaperna är angelägna om att säkerställa gemensam undervisning av dessa barn och som för detta ändamål ger bidrag till Europaskolornas budget, som beaktar att Europaskolsystemet är en särskild typ av skolsystem och som beaktar att det utgör en form av samarbete mellan medlemsstaterna och mellan dem och Europeiska gemenskaperna och som helt erkänner medlemsstaternas ansvar för undervisningens innehåll och organisationen av sina utbildningssystem, och för sin kulturella och språkliga mångfald, som beaktar att -stadgan för , som antogs 1957, bör konsolideras med hänsyn till de relevanta texter som antagits av de fördragsslutande parterna, -stadgan bör anpassas med hänsyn till Europeiska gemenskapernas utveckling, -beslutsprocessen inom skolornas organ bör ändras, -hänsyn bör tas till erfarenheterna av skolornas verksamhet, -lämpligt rättsskydd mot handlingar från styrelsens eller de administrativa nämndernas sida bör ges till lärarkåren samt andra som omfattas av den; för detta ändamål bör en besvärsnämnd inrättas med strikt begränsad behörighet, -besvärsnämndens behörighet skall inte påverka de nationella domstolarnas behörighet vad avser civilrättsligt och straffrättsligt ansvar, som beaktar att skolan i öppnades på grundval av tilläggsprotokollet av för gemensam undervisning av barn till personalen vid har enats om följande. Denna konvention fastställer stadgan för Europaskolorna (nedan kallade "skolorna"). Skolornas uppgift är att undervisa barn till personalen vid Europeiska gemenskaperna tillsammans. Förutom de barn som omfattas av de överenskommelser som anges i artiklarna 28 och 29 får andra barn gå i skolorna på de villkor som bestäms av styrelsen. Skolorna finns förtecknade i bilaga 1, som kan ändras av styrelsen med hänsyn till de beslut som fattas enligt artiklarna 2, 28 och 31. Styrelsen kan vid enhällighet besluta att upprätta nya skolor. Den skall i samråd med den medlemsstat som är värdland bestämma skolans lokalisering. Innan en ny skola öppnas inom en medlemsstats territorium måste ett avtal slutas mellan styrelsen och den medlemsstat som är värdland angående kostnadsfria och lämpliga lokaler för den nya skolan samt underhåll av dessa. Skolornas undervisning skall omfatta skolgången till och med gymnasieskolan. Den kan omfatta -förskola -inledande grundskoleundervisning (primärnivå) -fortsatt grundskoleundervisning och gymnasieskoleundervisning under sammanlagt (sekundärnivå). Skolorna skall i samarbete med utbildningssystemet i värdlandet så långt möjligt, täcka behovet av teknisk utbildning. Undervisningen skall ske genom lärare som är utsända eller utnämnda av medlemsstaterna i enlighet med beslut som fattats av styrelsen enligt det förfarande som fastställs i artikel 12.4. 3. a)Förslag om ändring av en skolas grundläggande struktur kräver, att medlemsstaternas företrädare i styrelsen är enhälliga. b)Förslag om ändring av lärarnas officiella status kräver att styrelsen är enhällig. Skolornas pedagogiska uppbyggnad skall grundas på följande principer: 1. Undervisning skall meddelas på de språk som anges i bilaga 2. Den bilagan kan ändras av styrelsen för att ta hänsyn till beslut som fattats enligt artiklarna 2 och 32. För att uppmuntra skolans sammanhållning, för att sammanföra elever från de olika språkavdelningarna och för att öka förståelsen mellan dem, skall undervisning i vissa ämnen ske i gemensamma klasser på samma nivå. Vilket som helst av gemenskapsspråken får användas för dessa gemensamma klasser i den mån styrelsen beslutar att omständigheterna berättigar till det. Särskilda insatser skall göras för att ge eleverna en grundlig kunskap i moderna språk. Den europeiska dimensionen skall framhållas i läroplanerna. Vid utbildning och undervisning skall individernas samvete och övertygelse respekteras. Åtgärder skall vidtas för att underlätta skolgången för barn med särskilda undervisningsbehov. De skolår som eleverna har fullföljt på skolan med ett tillfredsställande resultat och de examensbevis och intyg som visar detta skall erkännas inom medlemsstaternas territorium i enlighet med en ekvivalensskala enligt de villkor som bestäms av styrelsen enligt artikel 11 och under förutsättning av de behöriga nationella myndigheternas godkännande. Utbildningen på den högsta nivån avslutas med europeisk studentexamen, enligt avtalet av om ändring av bilagan till stadgan för , som fastställer reglerna för europeisk studentexamen, nedan kallat "Avtalet om europeisk studentexamen". Styrelsen kan, när företrädarna för medlemsstaterna beslutar enhälligt, göra de anpassningar i detta avtal som kan visa sig nödvändiga. De elever som har tagit europeisk studentexamen vid skolan skall a) i den medlemsstat där de är medborgare ha alla de rättigheter som är knutna till innehav av examensbevis/slutbetyg eller intyg som utfärdas vid avslutad utbildning på gymnasienivå i det landet, b) vara berättigade att söka till ett universitet inom en medlemsstats territorium på samma villkor som medborgare i den medlemsstaten med likvärdiga kvalifikationer. I denna konvention avses med ordet universitet a) universitet, b) institutioner som likställs med universitet av den medlemsstat inom vars territorium de är belägna. Varje skola skall vara en juridisk person, vilket är nödvändigt för att förverkliga dess uppgift enligt artikel 1. Den skall därför ha full frihet att förvalta anslagen i sitt eget budgetavsnitt enligt de villkor som fastställs i budgetförordningen artikel 13.1. Den kan föra talan inför rätta. Den kan skaffa och avyttra lös och fast egendom. Om inte annat följer av de särskilda bestämmelserna i denna konvention skall skolan i varje medlemsstat vad gäller dess rättigheter och skyldigheter behandlas som en utbildningsanstalt som styrs av offentlig rätt. Följande organ skall vara gemensamma för alla skolor: 1. Varje skola skall förvaltas av en administrativ nämnd och ledas av rektor. Om inte annat följer av artikel 28 skall styrelsen bestå av följande medlemmar: a) Den eller de företrädare på ministernivå för var och en av medlemsstaterna i Europeiska gemenskaperna som är bemyndigad att förplikta denna medlemsstats regering, under förutsättning att varje medlemsstat har endast en röst. b) En ledamot av Europeiska gemenskapernas kommission. c) En företrädare som är utsedd av personalkommittén (inom lärarkåren) i enlighet med artikel 22. d) En företrädare för elevernas föräldrar som utsetts av föräldraföreningen i enlighet med artikel 23. Företrädarna på ministernivå i varje medlemsstat och ledamoten i Europeiska gemenskapernas kommission får utse personer som skall företräda dem. Andra medlemmar som är förhindrade att delta skall företrädas genom sina ersättare. En elevrepresentant kan inbjudas att delta i styrelsemötena som observatör i frågor som rör eleverna. Styrelsen skall sammankallas av sin ordförande, på dennes eget initiativ eller på motiverad begäran av tre av styrelsens medlemmar eller av gene- ralsekreteraren. Styrelsen skall sammanträda minst en gång . Ordförandeskapet i styrelsen skall innehas i taget av en företrädare för varje medlemsstat, i följande ordning: , , , , , , , , , , , . Utom i de fall då enhällighet krävs enligt denna konvention skall styrelsebeslut fattas med två tredjedels majoritet av dess medlemmar, om inte annat följer av bestämmelserna nedan: a) Antagande av beslut som påverkar en medlemsstats särskilda intressen, såsom en betydande utvidgning av lokalerna eller en stängning av en skola som är upprättad på dess territorium skall kräva att företrädaren för den medlemsstaten röstar för detta. b) Stängning av en skola skall kräva att kommissionens ledamot röstar för detta. c) Företrädaren för en offentligrättslig organisation som erhållit en plats och en röst i styrelsen enligt ett avtal som grundar sig på artikel 28, skall rösta i alla frågor som rör skolan som omfattas av ett sådant avtal. d) Rätten att rösta för en representant från personalkommittén enligt artikel 8.1 c och företrädaren för elevernas föräldrar enligt artikel 8.1 d, skall begränsas till fattandet av beslut i undervisningsfrågor enligt artikel 11 med undantag av beslut angående anpassningar av avtalet om europeisk studentexamen och beslut som har finansiella och budgetmässiga verkningar. När enhällighet krävs genom denna konvention får fattandet av beslut av styrelsen inte hindras genom att medlemmar som är närvarande eller företrädda avstår från att rösta. Vid all röstning skall var och en av de närvarande medlemmarna ha en röst utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i artikel 8.1 a. Styrelsen skall övervaka genomförandet av denna konvention; för detta ändamål skall den ha nödvändiga beslutsbefogenheter i utbildnings- och budgetfrågor samt administrativa frågor, och för förhandlingar av de avtal som anges i artikel 28-30.