prop · GI0325 · 1995-01-01 00:00:00 — Inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde vidtas utgiftsbegränsningar om som skall uppnås . Regeringens inriktning är, om det säkerhetspolitiska läget tillåter det, att de försvarsbeslut som fattas och som omfattar , skall leda fram till ytterligare besparingar om . Nästa försvarsbeslut måste bli föremål för överläggningar mellan riksdagspartierna. Inom verksamhetsområde fastställs biståndsramen för budgetåren 1995/96 till 1998 till ett nominellt oförändrat belopp om . Ytterligare avräkning sker med avseende asylkost- nader. Det är regeringens målsättning att när den ekonomiska utvecklingen tillåter det successivt uppfylla enprocentsmålet.Utgifterna för invandring m.m. reduceras med jämfört med gällande planer. Minskningarna kommer att åstadkommas genom bl.a. förbättrad inresekontroll samt regel- och organisationsförändringar som gör asylprövningsprocessen och verkställigheten av s.k. avlägsnandebeslut effektivare. Regeringen kommer också att uppdra åt en invandrings- och flyktingkommitté att lämna förslag med utgångspunkt från propo- sitionen om aktiv flykting- och immigrationspolitik m.m. (prop. 1990/91:195). Utredningsarbetet tar sikte på att undanröja eller lindra orsaker bakom flykt och påtvingad migration. Vidare skall i första hand den som bäst behöver skydd i vårt land tillåtas stanna här. Dessutom skall de förslag om planeringsramar för invandringen som diskuterades i propositionen vidareutvecklas av kommittén. En proposition grundad på kommitténs förslag bör kunna lämnas till höstriksdagen 1995. Förslagen bör genomföras . De totala utgiftsbegränsningarna inom anslagen för säkerhet kommer härmed att uppgå till med hänsyn taget till det kommande försvarsbeslutet. Inom område uppfylls valmanifestets besparingsbeting om genom dels successiv neddragning av statens stöd till avbytarverksamheten med , dels minskad beredskapslagring av livsmedel m.m. med . Besparingarna genomförs /96. Besparingar kommer att göras i den statliga verksamheten. Jämfört med redan fattade beslut skall utgifterna för statlig konsumtion minska med . Det motsvarar av de statliga förvaltningsanslagen. Besparingen kommer att genomföras /96.Besparingen kommer under det fortsatta budgetarbetet att fördelas mellan berörda myndigheters anslag. Utgångspunkten för fördelningen av besparingsbeloppet utgörs av de budgeterade utgifterna för statens förvaltningsanslag. Det innebär att stora delar av besparingskravet kommer att läggas på bl.a. Justitie-, Social-, Finans- och Utbildningsdeparte- mentens områden. Den exakta fördelningen av besparingarna på förvaltningsanslagen kommer att föreslås i budgetpropositionen. Det går inte att bedöma i vilken utsträckning förslagen till neddragningar av denstatliga konsumtionen kommer att leda till personalminskningar. Osäkra faktorer som t.ex. om besparingarna kommer att tas ut genom strukturella åtgärder, t.ex. renodling av statlig verksamhet eller på annat sätt, är oklara. Regeringen har till redovisat de konsekvenser för personalen som följer av de förslag som förelagts . Regeringen har när det gäller de nu föreslagna besparingarna för avsikt att även i årets budgetproposition redovisa personalkonsekvenserna. Regeringen avser också att härutöver informera om de erfarenheter som vunnits av omställningsarbetet. Skatteadministrationsersättning från kyrkliga kommuner Kyrkokommunerna bör också bidra till saneringen av statens finanser. Mot denna bakgrund bör kyrkokommunerna ersätta staten för administrationen av kyrkoskatten. beräknas ersättningen uppgå till . Ersättningen bör tas ut genom att de kyrkliga kommunernas fordran på staten avseende skattemedel minskas. Nivån på ett stort antal förmåner från de offentliga transfereringssystemen är knutna till basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Genom kopplingen till basbeloppet växer en rad offentliga utgifter med automatik i takt med att priserna förändras. De utgifter som berörs är framför allt pensioner och studiemedel. Med hänsyn till det starka behov som finns av att sanera de offentliga finanserna bör enligt regeringens mening den automatiska inflationsuppräkningen begränsas. Detta bör ske genom att grunden för beräkning av basbeloppet ändras så att endast en del av prisförändringarna får genomslag på basbeloppets uppräkning. På detta sätt minskar de offentliga utgifterna som skatteinkomsterna ökar. Regeringen vill med detta understryka vikten av att inflationen även fortsättningsvis hålls nere på en låg nivå. Den direkta kopplingen mellan inflationstakt och förstärkning av de offentliga finanserna som den minskade indexeringen innebär torde enligt regeringens bedömning även minska för- väntningarna om framtida inflation. Begränsningen i inflationsuppräkningen av basbeloppet bör vara en temporär åtgärd med syfte att minska budgetunderskottet. Den bör därför kopplas till storleken på detta och ske på så sätt att basbeloppsuppräkningen jämfört med basbelopp begränsas till av förändringen i prisnivån så länge underskottet i statsbudgeten överstiger . Om budgetunderskottet är mindre än 100 miljarder, men överstiger 50 miljarder skall inflationsuppräkningen begränsas till . För det fall budgetunderskottet kommer att understiga kan enligt regeringens bedömning basbeloppet återigen fullt ut räknas upp med prisförändringen. Regeringen föreslår en rad förändringar i skattereglerna som bidrar till saneringen av de offentliga finanserna. Åtgärderna innebär också att de principer som låg till grund för den brett förankrade skattereformen 1990-1991 återställs. Dessa var enkelhet, likformighet och rättvisa. Förslagen rörande beskattning av sparande och kapitalägande grundas på den likformighet som åsyftades i skattereformen. Utdelningsinkomster och reavinster på aktier beskattas på samma sätt som övriga kapitalinkomster. Den allmänna skattesatsen för kapitalinkomster föreslås ligga kvar på även efter , vilket innebär att skattelättnaden för ränteutgifter behålls på dagens nivå. Detta bidrar till att stabilisera marknaderna för villor och bostadsrätter. Skattesatserna vid beskattning av pensions- och försäkringssparande höjs av statsfinansiella skäl samt av fördelnings- och likformighetsskäl. Åtgärden bidrar också till mer kortsiktiga mål att stimulera konsumtionen. Fastighetsskatten höjs för att undvika en ytterligare försämring av räntebidragen i den nyare bostadsbeståndet. I en särskild proposition (prop. 1994/95:53) har redan föreslagits en s.k. rullande fastighetstaxering där taxeringsvärderna räknas , vilket också stärker statsfinanserna. Förmögenhetsskatten behålls på sin nuvarande nivå. Den framtida utformningen bereds vidare. Skattebefrielsen på arbetande kapital berörs ej av de förslag som läggs. Företagsbeskattningen skall ha en utformning som ger goda villkor för näringslivet, i synnerhet för små och medelstora företag samt för nyföretagande. De skattehöjningar på aktiebolagen som beslutades till följd av prop. 1993/94:50 skall återtas. Detta förbättrar villkoren för investeringar i . Stämpelskatten på nyemitterade aktier slopas. Därutöver skall skatteuttaget reduceras till den nivå som skulle följa av regler. Detta kan ske genom att lättnaderna koncentreras på försörjningen av externt riskkapital eller genom mer generella lättnader. Den närmare utformningen skall prövas efter samråd med näringslivet. beslutade regler för enskilda näringsidkare, som ger dessa med aktiebolagen likvärdiga expansionsvillkor, behålls i huvudsak. För att stimulera näringslivets byggnadsinvesteringar föreslår regeringen direktavdrag för av nedlagda kostnader till . Detta bidrar till att tidigarelägga återhämtningen i byggsektorn och motverka arbetslösheten bland byggnadsarbetare. Därtill utvidgas produktionskapaciteten i näringslivet, vilket minskar risken för flaskhalsar och inflationsimpulser. Det allvarliga statsfinansiella läget gör det nödvändigt att förstärka statens inkomster även på andra sätt. Mest betydelsefullt i detta sammanhang är en höjning av den allmänna egenavgiften till sjukförsäkringen , dvs. Av både statsfinansiella skäl och för att uppnå en förenklad hantering vid skattemyn- digheterna höjs det icke avdragsgilla beloppet för resekostnader . Det är också nödvändigt att temporärt göra vissa avsteg från vad som lades fast skattereform. Skatteuttaget på förvärvsinkomster över den s.k. skiktgränsen höjs från t.o.m. . Indexeringen av skatteskalan och uppräkningen av grundavdraget begränsas tillfälligt. Det senare medför att grundavdraget vid beräkning av statlig skatt och skiktgränsen inte räknas upp lika mycket som annars kulle ha gjorts . Grundavdraget vid beräkning av statlig inkomstskatt återinförs 1995. Frågan om grundavdragens utformning i de högre inkomstskikten prövas i samband med avvecklingen av värnskatten. Förslagen på det skattepolitiska området m.m. innebär en betydande in- komstförstärkning för den offentliga sektorn. Den fulla effekten uppgår till . För framtiden bör mer betydande höjningar av skatteuttaget undvikas. Det gäller kommunalskatterna och de skatter som direkt kan påverka. Ett ökat inslag av skatter och avgifter som har gynnsamma effekter på miljön kommer att prövas ytterligare. 5.2.3 Åtgärder som vidtas för att korrigera tidigare fattade beslut De åtgärder som nedan redovisas för att korrigera vissa tidigare fattade beslut är utformade så att de långsiktigt inte försämrar de offentliga finanserna. Den beslutade extra höjningen av den garanterade räntan 1995 och 1996 avseende räntebidrag för nybyggnad, ombyggnad, energisparande åtgärder eller förvärv av bostäder enligt och äldre regler genomförs inte. Den budgetförstärkning om som beslutet skulle medföra görs i stället genom en höjning av fastighetsskatten för småhus och hyreshusenheter som innehåller bostäder, alternativt tomtmark för småhus, på lantbruksenhet. Skatten höjs från fr.o.m. . Regeringen föreslår i prop. 1994/95:99 att försämringen som gjorts av arbets- löshetsförsäkringens arbetsvillkor upphävs, liksom begränsningen av ersättnings- perioden. Vidare lämnas förslag till ändringar som syftar till att effektivisera arbetslöshetsförsäkringen. Vad gäller arbetsrätten har regeringen avlämnat en proposition där försämringarna i arbetsrätten upphävs. 5.2.4 Insatser mot arbetslöshet Regeringen lägger fram förslag till insatser som primärt består av arbets- marknadspolitiska åtgärder, utbildningsåtgärder och bidrag till investeringar. Vidare föreslås direktavdrag för byggnadsinvesteringar. Paketet utformas i enlighet med regeringsförklaringen. Åtgärdernas utformning tar hänsyn till konjunkturläget och är tillväxtbefrämjande. Finansieringen kommer att ske genom omfördelning av redan anvisade medel. Arbetsmarknadspolitiken läggs om i riktning mot rörlighetsfrämjande åtgärder och ett stärkt rekryteringsstöd. Utbildningsinsatserna kommer att ske inom det reguljära utbildningsväsendet och inom arbetsmarknadsutbildningen. Antalet nya utbildningsplatser uppskattas till ca 30 000. Investeringarna kommer framför allt att inriktas på underhåll och syftar till att stimulera byggsektorn . Sysselsättningseffekten av dessa investeringar uppskattas till ca 50 000 personer. Kommuner och landsting har en avgörande roll för välfärden. Kommunala verk- samheter inom vård, omsorg och utbildning är välfärdens kärna. Kvaliteten inom dessa verksamheter måste hävdas även i ekonomiskt kärva tider. Den kommunala sektorns omfattning och betydelse gör att staten måste kunna påverka den kommunala konsumtionsutvecklingen och finansieringen av verksam- heten. Detta sker dels genom lagstiftning inom den kommunala verksamheten, dels genom att staten anger det skattefinansierade utrymmet. Kommunsektorn genomgår stora förändringar. En stor del av neddragningarna i den offentliga sektorn har skett inom kommuner och landsting. har antalet sysselsatta minskat. Sysselsättningen börjar närma sig de nivåer som den hade . beräknas antalet årsarbetare minska med drygt 91 000. Detta sker huvudsakligen genom naturlig avgång, tidigarelagda pensioneringar, ökad sysselsättningsgrad och genom att vikariat inte förlängs. Bara en mindre del sker genom uppsägning av fast anställd personal. Tabell 5.3 Den kommunala sektorns finansiella sparande Miljarder kronor i löpande priser Finansiellt sparande 22 9 4 hade kommunsektorn ett negativt finansiellt sparande på . Kommunsektorns finansiella sparande för- stärktes då ett finansiellt överskott på uppstod. Det finansiella sparandet fortsatte att stiga även . beräknas kommunsektorns finansiella sparande uppgå till . De stora positiva resultaten kan till största delen förklaras av neddragningar i den kommunala sysselsättningen, den nedväxling av pris- och löneökningstakten som skett samt ökade skatteintäkter till följd av den tvååriga eftersläp- ningen i det gamla systemet för utbetalning av kommunalskattemedel. Den kommuna- la sektorns finansiella sparande går ner i förhållande till nivåerna . För att medborgarnas behov av service på bästa möjliga sätt skall tillgodoses, måste arbetet med att öka produktiviteten i den kommunala verksamheten drivas vidare. kan en framgångsrik ekonomisk politik och ekonomisk utveckling leda till att nedgången i den kommunala verksamheten bryts. Regeringen anser att kommuner, landsting och kyrkliga kommuner bör vara ytterst återhållsamma med skattehöjningar. En enskild kommuns beslut att höja kommunalskatten bidrar till att skärpa den samlade beskattningen av arbete, vilket innebär betydande nackdelar ur samhällsekonomisk synvinkel. Regeringen kommer att följa utvecklingen av kommunalskattemedlen och väga in denna fråga i överläggningarna med företrädare för kommunsektorn inför bedömningen av det skattefinansierade utrymmet. Kommunsektorn är särskilt gynnad av en god allmän- ekonomisk politik. En sådan politik främjar sektorn snabbt och direkt genom att sysselsättningen ökar, vilket medför ökade skatteintäkter och minskade kostnader för socialbidrag, särskilda insatser för att skapa arbetstillfällen etc. Den omläggning som sker av den ekonomiska politiken bör således dämpa behovet av skattehöjningar. Mot bakgrund av vad regeringen har redovisat om målen för budgetpolitiken och det ekonomiska läget har regeringen inte omprövat nivån på de statliga bidragen för . De kvarstår således nominellt oförändrade. Regeringen avser att återkomma till vårriksdagen om det skattefinansierade utrymmet för . har fattat flera beslut av stor betydelse för den kommunala sektorn. En mer långsiktig stabilitet i skatte- och bi- dragssystemen bör eftersträvas för kommuner och landsting. En parlamentariskt sammansatt beredning har tillkallats med uppgift att lämna förslag som innebär att förutsättningarna för detta kan förbättras. Beredningen förutsätts lämna sitt förslag till regeringen. Regeringen avser därefter att föreslå att ett nytt system för utjämning av kostnader och intäkter för kommuner och landsting skall träda 1996. I beredningens uppgift ingår även att finna en långsiktig lösning på hur de ekonomiska regleringarna mellan staten och kommunsektorn skall göras. I avvaktan på att nya system skall träda i kraft kommer ekonomiska regleringar med anledning av förslagen i denna proposition att regleras genom att kommunalskattemedlen justeras. I årets kompletteringsproposition gjordes bedömningen att den nuvarande ordningen för kommunernas och landstingens mervärdesskattehantering bör förändras . Det anfördes bl.a. att kompensationsordningen för ingående mervärdesskatt i verksamheter som inte medför skattskyldighet inte bör kopplas till mervärdesskattesystemet. Vidare uttalades att ett system för konkurrenskorrigering bör bygga på självfinansiering. Regeringen har i den lämnade propositionen om mervärdesskatten och EG (prop. 1994/95:57) redovisat att utformningen av ett slutligt sådant system bör övervägas ytterligare. Det kan därför inte införas förrän . Regeringen avser att återkomma till med förslag i denna fråga. I den nämnda propositionen föreslås dock vissa ändringar att gälla . Som en övergångslösning föreslår regeringen bl.a. att kommuner och landsting som skall kunna få återbetalning av ingående mervärdesskatt inom skattefria verksamheter, men genom ett särskilt förfarande som är skilt från mervärdesskattesystemet. 6 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar de riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordar i avsnitten 1-4, 2. godkänner inriktningen och omfattningen av de besparingar och inkomst- förstärkningar som regeringen förordar i avsnitt 5. En viktig förutsättning för regeringens politik är att grunddragen i den generella välfärdspolitiken skall stå fast. Det ekonomiska läget i landet innebär emellertid att stora besparingar måste ske inom de flesta områden. En strävan har varit att göra besparingarna på ett sådant sätt att de svagaste grupperna i samhället inte drabbas alltför hårt. Besparingar inom pensionsområdet har utformats utifrån en strävan att de kortsiktiga besparingar som föreslås inte skall ändra förutsättningarna för den av beslutade reformeringen av ålderspensioneringen. Den huvudsakliga metod som regeringen valt är att begränsa uppräkningen av basbeloppet. För att minska de negativa effekterna för de sämst ställda pensionärerna inrymmer besparingspaketet en förstärkning av det särskilda bostadstillägget till pensionärer. Även inom det familjepolitiska området föreslås betydande besparingar. En strävan har också varit att inte göra regelverket mer komplext än . Det förslag om införande av en karensdag i föräldraförsäkringen som presenterades i det socialdemokratiska valmanifestet genomförs av detta skäl inte . Regeringen avser i stället att efter särskild utredning precisera nettoutgiftsminskningar om ytterligare inom det ekonomiska familjestödet. I enlighet med valmanifestet avskaffas vårdnadsbidraget fr.o.m. och garantidagarna återinförs. 7.1 Sammanfattning av förslag till besparingar I följande tabell redovisas beräknade utgiftsminskningar av föreslagna åtgärder. Tabell 7.1 Beräknade utgiftsminskningar av föreslagna åtgärder Miljoner kronor, 1994/prisnivå, netto Åtgärdspaket/område Utgiftsminskningar efter skattebortfall 1995/96 1998 12 mån Ekonomiskt familjestöd (exkl. basbeloppsjustering) 2 990 6 600 Pensioner, begränsad basbelopps- uppräkning1 2 200 5 700 Förtidspensioner 1 300 3 000 Förbättrat särskilt bostadstillägg för pensionärer -70 -200 1 Basbeloppsjusteringer ger, förutom i tabellen redovisade effekten på pensionerna, även effekter på studiemedel och skatteintäkter. Regeringen har inledningsvis redogjort för den ekonomiska situationen och behovet av besparingar. I detta avsnitt anges hur besparingsåtgärderna utformas vad gäller det ekonomiska familjestödet. Den besparing på netto som uppkommer genom slopandet av vårdnadsbidraget och återinförandet av garantidagarna har redovisats i propositionen (prop. 1994/95:61) om slopande av vårdnadsbidraget och återinförande av garantidagarna. Regeringens förslag innebär vissa begränsningar av flerbarnstilläggen men med inriktning att skydda de riktigt stora familjerna. Lagtekniskt innebär förslagen att flerbarnstilläggen i fortsättningen uttrycks i krontal och inte som proportion av barnbidragen. Vi föreslår vidare att bidragsförskottet fryses på den nuvarande nivån och anges i kronor, liksom att preskriptionstiden för underhållsbidrag förlängs. En särskild utredning - Underhålls- och bidragsförskottsutredningen -93 - ser över ensamförälderstödet. De förslag som här lämnas inkräktar inte, enligt vår mening, på utredningens möjligheter att utforma ett bättre och enklare stödsystem inom området. Vi avser att påbörja ett utredningsarbete med inriktning att minska netto- utgifterna för det direkta stödet till barnfamiljerna med realt . Inriktningen av utredningsarbetet skall vara att i ett sammanhang pröva det totala ekonomiska stödet till barnfamiljerna för att därigenom åstadkomma en bättre samordning av de olika regelsystemen. Genom en sådan samordning kan effekter som inte är avsedda motverkas och leda till minskade totala kostnader för samhället. Utredningsarbetet skall vara slutfört så att åtgärderna skall kunna träda i kraft . 7.2.2 Ändrade regler för flerbarnstillägg Regeringens förslag: Flerbarnstilläggen justeras ned och lämnas från med för det tredje barnet, med för det fjärde barnet och med för det femte och varje ytterligare barn. Skälen för regeringens förslag: I de diskussioner som har förts inom det Socialdemokratiska arbetarepartiet med anledning av de nedskärningar som är nödvändiga inom barnbidragssystemet har ett successivt slopande av flerbarns- tilläggen förts fram som en lämplig åtgärd. Undersökningar visar emellertid att de riktigt stora familjerna redan med gällande flerbarnstilläggssystem, i högre grad än familjer med färre barn är beroende av socialbidrag. Att helt slopa flerbarnstilläggen skulle därför innebära ett ökat socialbidragsberoende för de stora familjerna. Regeringen har därför valt att föreslå en begränsad sänkning av flerbarnstilläggen som dessa frikopplas från barnbidragsnivån i systemet. Förslaget föranleder ändringar i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. Förslaget innebär en budgetförstärkning /96 på ca . För innevarande budgetår kan besparingen beräknas till ca . 7.2.3 Preskriptionstid för underhållsbidrag Regeringens förslag: Preskriptionstiden för underhållsbidrag förlängs från tre till fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: Preskriptionstiden sänktes vid den stora under- hållsbidragsreformen från tio till för att underlätta för de underhållsskyldiga. Det innebar att just denna preskriptionstid blev osedvanligt kort. En femårig preskriptionstid innebär enligt vår mening en bättre avvägning mellan den enskildes intresse av att slippa skulder för gången tid och sam- hällets och vårdnadshavares intresse att få betalt för sina fordringar. Förslaget föranleder ändringar i 7 kap. 9 § och 15 kap. 5 § utsökningsbalken. Om förslaget antas krävs också ändringar i propositionen om Reformerad löneexekution och målhantering hos kronofogden (prop. 1994/95:49) som har överlämnats till . Denna fråga får dock tas upp i ett senare sammanhang. När förändringen slagit helt igenom beräknas förslaget innebära en kost- nadssänkning på ca . Detta inträffar från det att de nya reglerna börjar gälla. Underhålls- och bidragsförskottsutredningen -93 (S 1993:09) kommer att redovisa förslag vad gäller såväl administrationen av underhållsbidrag som reglerna för beräkning av dessa. 7.2.4 Begränsningar i bidragsförskottssystemet Regeringens förslag: Bidragsförskott och särskilt bidrag till vissa adoptivbarn lämnas fr.o.m. med per barn och år. Skälen för regeringens förslag: En översyn pågår vad gäller underhållsbidrags- och bidragsförskottssystemen. I avvaktan på närmare ställningstagande till kommande förslag föreslår vi att bidragsförskotten fram inte räknas upp enligt gällande indexregler. Garantinivån fastläggs således fr.o.m. på nuvarande nivå per barn och år eller per barn och månad. Om inte den pågående översynen föranleder andra förändringar som, tillsammans med ovanstående åtgärd, ger en nettoutgiftsminskning på kommer regeringen för att uppnå denna besparing att återkomma med förslag om att bidragsförskottet sänks till , till och till . Förslaget föranleder ändringar i lagen (1964:143) om bidragsförskott och lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn. 7.3 Begränsad uppräkning av basbeloppet Regeringens förslag: Reglerna för fastställande av basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring ändras på följande sätt. Det jämförelsetal som används vid beräkning av basbeloppet avseende och därefter skall multipliceras med basbeloppet . skall jämförelsetalet räknas upp av den förändring av det allmänna prisläget året före det år basbeloppet avser räknat efter avdrag för kvarvarande effekter av deprecieringen av den svenska kronan .