prop · GI03220 · 1995-01-01 00:00:00 — Kommunernas och landstingens verksamhet och finansiering påverkas inte i någon avgörande grad av ett EU-medlemskap. har i ett delbetänkande, Sekretesslagen i en fri nämndorganisation (SOU 1992:140), lagt fram förslag för att komma tillrätta med de problem som uppstår då två nämnders verksamheter slås samman eller när en verksamhet inom ett sekretessområde delas mellan flera nämnder, t.ex. genom en organisation med beställar-utförarnämnder. Förslaget bereds inom . har vidare i ett delbetänkande, Förtroendevaldas ansvar vid domstolstrots och lagtrots (SOU 1993:109) lagt fram förslag till sanktioner för att komma till rätta med vissa överträdelser från kommuners och landstings sida. Revisorerna föreslås få i uppgift att granska lagligheten i kommunala beslut. Nämnderna föreslås också få rätt att vägra verkställa vissa beslut som har överklagats eller strider mot lag eller annan författning. Ett personligt vitesansvar föreslås också införas för förtroendevalda eller anställda (vid delegering). En kommun skall också kunna åläggas vite vid domstolstrots i samband med förvaltningsbesvär. Förslagen har remissbehandlats och bereds inom . En parlamentarisk utredning gör en samlad uppföljning och utvärdering av de reformer och omfattande förändringar som har skett i kommunernas organisation och verksamhetsformer (dir. 1994:151). Utredningen skall särskilt utvärdera konsekvenserna med avseende på bl.a. demokrati, effektivitet, kvalitet och fördelningen av kommunala nyttigheter, utarbeta förslag till åtgärder som ökar medborgarnas möjligheter till insyn i och kontroll av verksamhet främst då denna bedrivs på entreprenad samt lämna förslag om hur det kommunala förnyelsearbetet skall kunna följas upp och utvärderas. Utredningsarbetet skall vara avslutat . En särskild utredare kartlägger och analyserar vilka förvaltningsuppgifter innefattande myndighetsutövning som kan handläggas vid medborgarkontor (dir. 1994:26). Studien gäller exempelvis ärendetyper inom polis-, socialförsäkrings-, skatte-, och arbetsmarknadsområdena. Rättsliga möjligheter skall analyseras och lagförslag utarbetas. Möjligheter att använda informationsteknologi skall studeras. En samordningsgrupp för försök med medborgarkontor skall stimulera etableringen av medborgarkontor. Gruppen skall därvid svara för vissa samordningsaktiviteter. Gruppen skall också svara för att en särskild utvär- dering av försöksverksamheten kommer till stånd. En beredningsgrupp för att behandla kommunala och regionala frågor inom den europeiska unionen har inrättats. Gruppen skall utgöra forum mellan regeringen och och samråd i frågor som aktualiseras med anledning av och i övrigt har betydelse för kommuner och landsting vid ett medlemskap i den Europeiska unionen. Fri och rättighetskommitten föreslår i ett betänkande (SOU 1994:117) att en ny princip införs i förvaltningsrätten som innebär att beslut i förvaltningsärenden som huvudregel får överklagas hos de allmänna förvaltningsdomstolarna såvida inte något annat föreskrivits. Vidare föreslår kommittén att rättsprövningslagen omarbetas för att tillförsäkra den enskilde en sådan rätt till domstolsprövning som avses i artikel 6 i samt införande av s.k. dröjsmålstalan som ger den enskilde möjlighet att i domstol få prövat om ett förvaltningsärende onödigt uppehålls hos den myndighet som har att fatta beslut i ärendet. Vid valen genomfördes försök med personval i sju av landets kommuner. Dessa försök skall nu utvärderas (dir. 1995:7). Arbetet skall vara slutfört . I en promemoria från (Ds 1995:7) föreslås att kommuner och landsting skall vara skyldiga att hålla en författningssamling. Det skall vidare finnas en förteckning över gällande författningar som har beslutats av kommunen respektive . Den nya ordningen föreslås träda i kraft tidigast . I en promemoria från (Ds 1995:13) om uppdragsverksamhet redovisas ett förslag som innebär att kommunala aktiebolag får bedriva viss linjetrafik på uppdrag av annan kommun, landsting eller trafikhuvudman. Upp- dragsverksamheten skall ske på affärsmässig grund och särredovisas. Vidare föreslås att nämnd på vissa villkor och efter överenskommelse med annan kommun eller landsting får uppdra åt en anställd i den kommunen eller att fatta beslut på nämndens vägnar. Möjligheten att anlita personal från en annan kommun anser utredningen vara värdefull t.ex. när kommunen saknar viss specia- listkompetens. Vidare redovisas vissa överväganden avseende andra områden där samverkan över kommun-gränser kan vara önskvärd. Sjukvård, sociala frågor m.m. Hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000) studerar alternativa former för sjukvårdens finansiering och organisation. Modeller som studeras är bl.a. en primärvårdsstyrd vård, en reformerad landstingsmodell och en obligatorisk sjukvårdsförsäkring. Kommittén har fått tilläggsdirektiv (dir. 1994:152) och skall nu utgå från dagens system med landsting och kommuner som finansiärer och tillhandahållare av hälso- och sjukvård. Kommittén skall bl.a. överväga åtgärder som stärker patientens ställning, resursbehov fram , erfarenheterna av de nya former för styrning som tillämpats samt formerna för den statliga styrningen. , som bl.a. har i uppdrag att överväga möjligheterna att åstadkomma större enhetlighet mellan kommunernas socialbidragsnormer, har i delbetänkandet (SOU 1993:30) lämnat förslag till en precisering av lagregleringen av rätten till bistånd innebärande att en miniminorm införs. Förslaget har remissbehandlats och bereds inom . har i sitt huvudbetänkande Ny socialtjänstlag (SOU 1994:139) lagt förslag till en omarbetad socialtjänstlag. I lagförslaget förstärks anhörigstödet och när det gäller åtgärder mot barn skall barnets bästa alltid sättas i första rummet. Tillståndplikten för privat bedriven omsorg utvidgas något liksom återbetalningsskyldigheten för ekonomiskt bistånd. En bestämmelse införs i lagen om att insatser skall vara av god kvalitet samt att verksamheten skall följas upp och utvärderas. blir skyldig att till kommunfullmäktige rapportera tendenser till ogynnsam utveckling av sociala förhållanden. Vidare skall sociala konsekvensanalyser göras inför ett beslut om större förändring av fysisk miljö eller verksamhet. En årlig rapport om förändringar i de sociala förhållandena skall tas fram. (dir. 1993:127) har som huvuduppgift att beskriva avgiftssystemen för olika stöd-, service- och vårdinsatser för personer med funktionshinder samt analysera hur avgifterna förändrats . Utredningen skall pröva bl.a. om det finns behov av att utveckla särskilda högkostnadsskydd för funktionshindrade personer. beräknas kunna avsluta sitt arbete . (K 1993:06) har till uppgift att lägga fram förslag för att åstadkomma bättre samordning i fråga om resor med och riksfärdtjänst, sjukresor samt kollektiva färdmedel och bl.a. prövas möjligheterna att lagstifta om enhetligt huvudmannaskap. Utredningsarbetet beräknas vara klart . har i en andra årsrapport (1994:13) beskrivit utvecklingen när det gäller Ädel-reformen. Slutomdömet är att den skapat bättre möjligheter för kommunerna att effektivisera äldreomsorgen och att den somatiska korttidssjukvården kunnat effektiviseras. På några områden som rör samverkan mellan huvudmännen - rehabilitering, hjälpmedel och hemsjukvård - finns kvarstående problem. När det gäller kvaliteten på medicinska insatser och omvårdnad inom framför allt sjukhemsvården krävs ökade ansträngningar av kommunerna. hade försäkringskassorna fått 6 700 ansökningar om ersättning för personlig assistans. ligger det genomsnittliga antalet timmar, 74 , dubbelt så högt som beräknats. Uppdelning av ansvar och finansiering mellan kommun och försäkringskassa har skapat vissa bekymmer t.ex. vid bedömning av vilka som har rätt till assistans. Ett förslag om patientskadelag (SOU 1994:75) har utarbetats. Kommunerna och landstingen skall svara för de skador som orsakas av vårdgivare som saknar föreskriven försäkring. Åtagandet skall skötas genom en patienförsäkringsförening som de betalningsansvariga skall vara medlemmar i. Förslaget har remissbehandlats och bereds inom . har på uppdrag av regeringen följt hur situationen utvecklas för barn och ungdomar med anledning av det förnyelsearbete som pågår i kommuner och landsting. I en slutrapport villkor i förändringstider (1994:4) redovisas att erfarenheterna av integration och samordning av olika verksamheter är goda men omställningsproblemen har i bland varit stora. Långsiktig planering och kontinuerlig uppföljning saknas i stor utsträckning. Besparingar görs i något större utsträckning i verksamhet som riktar sig till barn och unga än i verksamheten i övrigt. Det gäller t.ex. den öppna fritidsverksamheten och bar- nomsorgen. Inom barnomsorgen är kvaliteten god på de flesta håll men ett växande antal kommuner uppvisar brister i flera viktiga kvalitetskriterier. Antalet barn per heltidsanställd har ökat från fyra till fem . Även i skol- barnomsorgen ökar gruppstorleken och personaltätheten minskar. Alla barn med särskilda behov av stöd får inte det stöd de behöver - det gäller speciallärare i skolan, minskad hemspråksundervisning, små barn sätts i stora grupper osv. Barnavårdscentralerna bedömer att barnens psykiska hälsa försämrats . En rapport från - och de nya styrsystemen visar att kommunerna har klarat sina sociala uppgifter trots de senaste årens ekonomiska problem. Kvaliteten i barnomsorgen har dock sjunkit något och färre pensionärer har fått hemtjänst. Det har skett en produktivitetsökning i kommu- nerna men det är inte så mycket en effekt av nya styrformer som brist på pengar. Avgifterna har höjts och varierar mer . Men är det av kostnaderna för vård och omsorg som täcks av taxor. har gett SCB i uppdrag att genomföra för- djupade undersökningar av kommunernas avgifter inom barn- och äldreomsorgen. I ett delbetänkande av Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (SOU 1994:132) föreslås att landstingens medverkan vid finansiering, planering och genomförande av kliniskt forsknings- och utvecklingsarbete inom vården lagregleras i Hälso- och sjukvårdslagen. Detta för att skapa ökad klarhet i frågan om landstingens ansvar för verksamheten. En översyn av lärarutbildningen har påbörjats. Den berör även den av kommunerna bedrivna fortbildningen av lärare. En parlamentarisk kommitté följer utvecklingen i gymnasieskolan (dir. 1994:12). Enligt tilläggsdirektiv skall kommittén även studera hur det nya betygssystemet tillämpas i gymnasieskolan. De fristående kolornas framtida villkor skall ses över av en parlamentarisk ut- redning (dir. 1995:16). Enligt direktiven skall kommittén överväga hur kommunernas inflytande vid tillståndsgivningen skall stärkas och om kriterier för godkännande av fristående skolor kan behöva ändras. Vidare skall kommittén lämna förslag till delat tillsynsansvar mellan och kommun. Kommittén skall slutligen lämna förslag till regler för bidragsgivning samt överväga om fristående skolor även fortsättningsvis skall ha rätt att ta ut elevavgifter. Utredningsarbetet skall vara avslutat . Regeringen har tillsatt en utredning som skall följa och stimulera skolans inre arbete. Jämsides med denna utredning avser regeringen vidta åtgärder för att underlätta spridandet av goda och intressanta exempel på hur skolans inre arbete bör och kan utvecklas (dir. 1995:19). I kommitténs uppdrag ingår bl.a. att belysa det inre arbetet i skolan ur perspektiven klass, kön, funktionshinder och etnisk och kulturell tillhörighet. Kommittén skall också, med beaktande av det underlag en särskild utredare sammanställt ("Där man inte har något inflytande finns inget personligt ansvar" En översyn av elev- och föräldrarininflytandet i skolan, Ds 1995:5) överväga hur elev- och föräldrarin- flytandet skall kunna stärkas. Regeringen har för avsikt att tillsätta en kommitté med uppgift att lämna förslag till mål för ett nationellt kunskapslyft för vuxna. Kommittén skall bl.a. se över i vilken utsträckning nuvarande former för vuxenutbildning och organisationen av den samhällsstödda vuxenutbildningen kan tillfredsställa de ökande behoven av återkommande utbildning och definiera roller och föreslå en ansvarsfördelning som leder till en rationell användning av samhällets resurser. Vidare skall kommittén särskilt se närmare på komvux och flexibiliteten i utbildningssystemet. Regeringen avser också att uppdra åt att ägna särskild uppmärksamhet åt hur skolans resurser fördelas. I en studie till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (Ds 1994:56) har Statskontoret beräknat kostnaden per elev i fasta () priser mellan 1970/71 och 1990/91. I fasta priser () ökade elevkostnaden från till i . I gymnasieskolan ökade kostnaden från till . har utbildningskostnaderna relativt sett minskat medan lokalkostnaderna ökat. Utredningen om förlängd skolgång har i betänkandet Grunden för livslångt lärande (SOU 1994:45) behandlat frågor om förlängd skolgång och sänkt skolplikt. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen kommer att ta ställning till betänkandet. har upptäckt brister hos var fjärde friskola, när 110 av de friskolor som varit igång granskats (finns 217 friskolor). Den vanligaste kritiken gäller outbildade lärare och oskäliga terminsavgifter. Skolorna har rättat sig efter kritiken. En skola har överklagat föreläggande. När det gäller kommunala skolor skall skall nu granska hur den kommunala kontrollen över skolorna fungerar i sex kommuner. Utredningen om kommunernas arbete för en god livsmiljö har i sitt betänkande Kommunerna och miljöarbetet (SOU 1993:19) lagt förslag för att förbättra tillsynen inom miljöområdet. I utredningen konstateras stora skillnader mellan omfattning och kvalitet av tillsynen i de olika kommunerna. Kommunerna bör ha huvudansvaret för tillsynen av miljöfarlig verksamhet men skall svara för tillsyn av vissa anläggningar med omfattande miljöpåverkan. Förslagen i betänkandet följs nu upp genom . (M 1993:04) har i uppdrag att ta fram ett nytt förslag till miljöbalk och skall bl.a. lämna förslag till organisationsförändringar. Däri ingår t.ex. att lämna förslag angående ansvarsfördelning mellan myndigheter på olika områden samt formerna för tillsyn. I Lantmäteri- och inskrivningsutredningens slutbetänkande föreslås att fastighetsregistrering finansieras genom fastighetsdatasystemet, att priset sänks med två tredjedelar för uppgifter ur allmänna kartdatabaser och att kommunerna frivilligt - och mot ersättning av staten - kan registrera planer, kvarters- och adressregister. Plan- och byggutredningen har i sitt betänkande Miljö och fysisk planering (SOU 1994:36) lagt förslag om den kommunala översiktsplaneringen, miljökonsekvensbeskrivningar och skydd av natur- och kulturmiljön m.m. har i ett betänkande (SOU 1994:134) lagt förslag om ändrad instansordning för överklagande av plan- och byggärenden. I betänkandet behandlas också frågor om statlig kontroll enligt 12 kap. PBL. Ett förslag till ny lag om allmänna vatten och avloppsanläggningar har utarbetats av en arbetsgrupp. I lagförslaget föreslås möjlighet att ta ut avgifter som motsvarar de reella kostnaderna vid nya anslutningar till VA-nätet. Förslaget har remissbehandlats och bereds inom . Statskontoret har på uppdrag av granskat det offentliga stödet till partierna (Ds 1994:31). Av det totala stödet på svarar landstingen för 189 miljoner och kommunerna för 310 miljoner. Huvuddelen är ett mandatstöd (). Grundstöd, utbildning, politiska sekreterare m.m svarar för resterande del. Per invånare varierar stödet mellan beroende på kommun. Medlemsavgifter svarar för av intäkterna i samtliga partier. Arvoden och ersättningar till förtroendevalda uppgår till för landsting och 870 miljoner för kommuner. 531 personer var lönebidragsanställda. har avslutat sitt arbete med ett betänkande (SOU 1994:67). Utredningen föreslår att sotningsmonopolet i kommunerna avskaffas och fastighetsägarna får själva ansvara för att sotningen blir gjord. Kommunernas räddningsnämnder föreslås bli ansvariga för brandskyddskontrollen av fastigheterna. Räddningstjänstlagen föreslås ändras också, så att kommunerna får tillåta att privata företag utför räddningsinsatser som kräver särskild kompetens. Huvudansvaret och planeringen av räddningstjänsten skall dock ligga kvar hos kommunen liksom det förebyggande arbetet. Räddningsledaren, som har stora befogenheter mot enskilda, skall också vara en person som är anställd av kommunen. Den nuvarande regionindelningen avskaffas för att medge större flexibilitet. Regeringen har i ett pressmeddelande redovisat att en proposition grundad på förslaget ej kommer att läggas fram. Hot- och riskutredningen har i sitt betänkande Ett säkrare samhälle (SOU 1995:19) utarbetat ett antal scenarion som beskriver risker i det fredstida samhället. En stor andel av förslagen berör kommunerna. Utredningen har identifierat fyra områden där behovet av åtgärder är särskilt stort - styrning av samhällets åtgärder, en effektivare samhällsplanering, ökad tillgång till reservkraft och en helhetssyn för hela hotskalan fred - krig. Regeringen beslutade att tillsätta två parlamentariska kommittéer. Den ena kommittén skall göra en översyn av den svenska invandrings- och flyktingpolitiken (dir. 1994:129) och den andra kommittén en översyn av den svenska invandrarpolitiken (dir. 1994:130). Båda utredningarna kan komma att få betydelse för kommunernas flyktingmottagande. Inte minst den invandrarpolitiska utredningen, vars arbete skall vara avslutat , kan komma att få direkta konsekvenser för det praktiska flyktingmottagandet i kommu- nerna. Särskilda åtgärder i s.k. invandrartäta bostadsområden skall också övervägas liksom åtgärder för att minska flyttningar i . Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 1993:37) Trygghet i samhället. Utredningen skall bl.a. se över rollfördelningen mellan polisen, kommunerna och enskilda när det gäller att skapa trygghet mot brott. Bl.a. skall utredningen pröva om kommunerna kan ges en större möjlighet att organisera övervakning av ordning och trafik samt viss tillståndsverksamhet. Utredningen har avgett ett betänkande Trygghet mot brott i lokalsamhället (SOU 1994:122) och beräknas avsluta sitt arbete . har (prop. 1994/95:152) beslutat om en ny lagstiftning om sådana revisorer som har särskild behörighet att utföra lagstadgad revision. Bl.a. anges krav på utbildning, praktik, oberoende ställning m.m. som skall gälla för godkända och auktoriserade revisorer. Frågan om de s.k. lekmannarevisorenas roll, ställning och ansvar behandlas inte i propositionen utan bereds i . Ett förslag kommer att presenteras . , chefekonom på , och projektmedlemmar på Statskontoret och SCB har i en rapport till (Ds 1994:24) redovisat den offentliga sektorns produktivitetsutveckling . I rapporten redovisas bl.a. en årlig produktivitetsminskning för kommuner och landsting på (1980-1991). Om motsvarande beräkning görs med de studier som omfattar 1992 visar den en ökad produktivitet detta år. minskar också den reala kostnaden svagt i den kommunala sektorn som helhet. De delstudier som gjorts visar ungefär samma bild, dvs en negativ produktivitetsutveckling men en positiv utveckling . Exempelvis ökade produktiviteten 1992 inom hälso- och sjukvården (), () och den kommunala gym- nasieskolan (). För barnomsorgen redovisas en positiv produk- tivitetsutveckling och 1992 var den . För äldreomsorg saknas uppgift men redovisas en negativ siffra, . När det gäller hälso- och sjukvården antas att uppgången 1992 kan vara av engångskaraktär och bero på ÄDEL-reformen. Den samlade effekten (inkluderande den till kommunerna överförda verksamheten) kan dock inte mätas. För konstateras en språngvis ökning av de reala kostnaderna i samband med lärarnas kommunalisering. I rapporten konstateras att mycket kan göras för att förbättra kostnads- och prestationsredovisningen i den offentliga verksamheten. har i sitt delbetänkande (SOU 1994:83) lagt fram förslag till anpassning av den svenska arbetsrätten i förhållande till två EU-direktiv. Dessa direktiv har betydelse när vid överlåtelser av verksamhet mellan två huvudmän. Bl.a. föreslås ändring som innebär att de arbetstagare som arbetar i en verksamhet som överlåts, automatiskt skall få följa med den nya arbetsgivaren, förslår också att det skall införas ett förbud mot uppsägningar på grund av överlåtelse. - har 31 verksamhetsområden bytt huvudman. Kommunerna har tagit över 12 verksamheter av stat och landsting.Det redovisar Statskontoret i en rapport om huvudmannaskapsförändringar (Stkt 1994:24). En parlamentarisk kommitté (dir. 1995:20) skall ta fram underlag för bostadspolitiken på . I uppdraget ingår även att klarlägga kommunernas ansvar inom bostadsförsörjningen och överväga vilka bostadspolitiska medel som kommunerna behöver för att uppfylla sitt ansvar. En parlamentarisk kommitté har tillkallats (dir. 1994:151) för att göra en samlad utvärdering av de reformer och omfattande förändringar som har skett i kommunernas och landstingens organisation och verksamhetsformer samt föreslå åtgärder som utvecklar och stärker medborgarnas inflytande över det fortsatta förnyelsearbetet. Kommittéen skall särskilt utvärdera konsekvenserna av organisatoriska förändringar och nya verksamhetsformer med avseende på bl.a. demokrati, effektivitet, kvalitet, fördelningen av samhällsekonomiska konsekvenser. Vidare skall kommittén utarbeta förslag till åtgärder som stärker medborgarnas möjligheter till inflytande över det fortsatta förnyelsearbetet. Särskild uppmärksamhet bör ägnas frågor rörande insyn i och kontroll av verksamhet som bedrivs på entreprenad. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdet Närvarande: Statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1994/95:220 Utvecklingen inom den kommunala sektorn.