prop · GI03219 · 1995-01-01 00:00:00 — Tillåtligheten av en sådan lagstiftning när det gäller området för statliga bostadslån har tidigare diskuterats av Lagrådet (jfr prop. 1988/89:89 s. 20 ff och prop. 1990/91:193 s. 9 och 10). Lagrådet godtog i de båda ärendena att avsteg gjordes från grundprincipen att ny lagstiftning inte skall rubba bestående avtals innehåll. Enligt regeringens uppfattning finns det i det nu aktuella ärendet starka organisatoriska och finansiella skäl som talar för att den statliga bostadsfinansieringen läggs om på det föreslagna sättet. Liksom i det två tidigare ärendena kan risken inte uteslutas att enskilda låntagare får en något försämrad situation. Sammantaget kan regleringen emellertid inte anses som en försämring av låntagarnas rättsläge. Lagrådet har i sitt yttrande i det aktuella ärendet ingående behandlat retroaktivitetsaspekten både beträffande räntesättningen och beträffande rätten för långivaren att ta ut ränteskillnadsersättning vid förtida lösen av lånet. Lagrådets yttrande finns återgivet i bilaga 2. 7.3 Enhetlig finansiering av statliga bostadslån m.m. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att överlåta de bostadslån som finansierats över statsbudgeten till ett särskilt bolag samt att lämna lån och utfärda en statlig garanti till detta bolag. omstruktureras i enlighet med de riktlinjer som redovisas. De statliga utgifter som kan hänföras till förslagen skall belasta anslaget under sjunde huvudtiteln för att stärka det finansiella systemet. Skälen för regeringens förslag: De statliga bostadslån m.m. som är finansierade över statsbudgeten och administreras av uppgår till ca . De statligt beslutade bostadslån som finansieras av uppgår till ca . Samtliga lån förvaltas av . Regeringens förslag i det föregående innebär att det skapas förutsättningar för en finansiering utanför statsbudgeten av samtliga statligt beslutade bostadslån. När finansieringen även av dessa lån sker på kapitalmarknaden ges samtliga statligt beslutade bostadslån en enhetlig finansiering. Det finns både statsfinansiella fördelar och andra fördelar med att göra denna överföring. De utestående lånen finansieras via statsskulden och belastar därigenom statsbudgeten via statsskuldsräntorna. Räntor och amorteringar bokförs som inkomster på statsbudgeten vilket innebär att lånen inte innebär någon belastning på statsbudgeten. En överföring av finansieringen från staten till kapitalmarknaden medför dock att statens upplåningsbehov minskar i takt med att finansiering sker på marknaden. Genomförs överföringen på t.ex. uppstår en positiv effekt med . På motsvarande sätt minskas ökningen av statsskulden . Omläggningen av finansieringen av de anslagsfinansierade bostadslånen bör genomföras genom att lånen överlåts till ett särskilt statligt ägt bolag och finansieras på kapitalmarknaden. Förvärvet bör ske genom en kvittning av lån mot aktier i bolaget samt att bolaget övergångsvis finansieras via lån i . Bolaget bör finansiera sin verksamhet på kapitalmarknaden så snart som det är möjligt att göra detta på goda villkor. En mindre del av de statliga lånen har en fast och mycket förmånlig räntenivå som är angiven i villkoren för lånen. Regeringen lägger inte fram något förslag om att ändra räntesättningen för dessa lån. Den låga och fasta räntenivån för dessa lån måste därför beaktas när lånen prissätts i samband med överlåtelsen. I övrigt bör lånen överföras till sitt nominella belopp. Kreditrisken i dessa äldre bostadslån som finansierats över statsbudgeten bedöms i regel som låg huvudsakligen till följd av att marknadsvärdet på de med dessa lån finansierade fastigheterna vanligtvis överstiger den historiska produktionskostnaden. Den omvända situationen gäller för de statliga bostadslån som är finansierade av - 1991. Staten har givetvis ett särskilt ansvar för dessa lån, beviljade inom ramen för det statliga regelsyste- met, eftersom det i huvudsak är topplån beviljade inom ramen för en kreditprövning som utgick ifrån en förväntad framtida värdeökning på den belånade fastigheten. Lånens genomgående karaktär av topplån och den schablonmässiga metoden för kreditprövning innebär att har en nivå på kreditrisken i dessa lån som inte kan jämföras med situationen för konkurrerande institut. Nästan samtliga kreditförluster som kan förväntas i är hänförliga till dessa lån. Totalt uppgår kreditförlusterna för dessa lån till . Kreditförlusterna riskerar att vara betydande även framgent. Hanteringen av dessa förluster är en belastning både finansiellt och adminstrativt för . Förlusterna minskar också möjlighet att motsvara förväntningar om att delta aktivt och vara en del i mångfalden och konkurrensen på marknaden. Finansiellt klarar kreditförlusterna genom att staten ställt ut en garanti som innebär att det dotterbolag som ansvarar för dessa lån alltid har en kapitalbas som överstiger den lagstadgade nivån på . Garantiåtagandet har belastat statsbudgeten med ca under /95. Fortsatt stora belastningar är att vänta. Den nuvarande situationen innebär att staten kontinuerligt måste tillföra bolaget medel. En omstrukturering av bör därför genomföras så att bolaget erhåller en stabil bas för sin fortsatta verksamhet i konkurrens med övriga aktörer på bostadskreditmarknaden. Omstruktureringen bör genomföras i två steg. I ett första steg övertar det särskilda bolaget bostadslån från staten. Därefter byter detta bolag de lån som bedöms ha en låg risknivå vad gäller kreditförluster mot de lån som bedöms ha en hög risk för kreditförluster som finansierar och som är beviljade inom ramen för det statliga regelsystemet. Omfattningen av den beskrivna transaktionen är svår att avgöra. Urvalet av vilka lån som skall ingå i transaktionen måste göras med stor omsorg och utifrån så objektiva kriterier som möjligt. Målsättningen bör vara att ge en mer normal riskprofil på sin låneportfölj så att bolaget har en situation jämförbar med konkurrenternas. Detta innebär att den statliga garanti som är utställd till med ansvaret för de statligt beslutade lånen inte kommer att behöva belastas och därmed bör den kunna omprövas. Garantin bör kvarstå till dess att kan visa upp en sådan bestående stabilitet i verksamheten att upplåningskostnaden inte nämnvärt påverkas negativt av att garantin avvecklas. Även kredit i bör avvecklas. Däremot bör den grundfondsförbindelse som staten ställt ut ligga kvar för att säkerställa bolagets kortsiktiga betalningsförmåga. bör därmed till följd av de föreslagna åtgärderna kunna kvarstå som en stark aktör på marknaden som omstruktureringen genomförs och situationen stabiliseras. bör även fortsättningsvis omfattas av statens åtaganden för att vissa kreditinstitut skall kunna fullgöra sina förpliktelser . Det särskilda bolagets huvuduppgift blir att på ett ansvarsfullt sätt hantera de obeståndssituationer och eventuella kreditförluster som uppstår i lånestocken. Inriktningen på verksamheten skall vara att på ett för staten som helhet förmånligt sätt sköta den fortsatta förvaltningen av dessa, av staten beslutade, bostadslån under resterande avtalstid. Sammantaget bör de ovan beskrivna åtgärderna genomföras på ett sådant sätt att det bolag som skall ansvara för de statliga bostadslånen med hög risknivå erhåller en kapitalbas som innebär att bolaget kan täcka förväntade förluster i lånestocken. Bolaget bör dock med tanke på svårigheterna att i förväg bedöma nivån på kreditförlusterna erhålla en statlig garanti som motsvarar den som har för att garantera kapitalbasen. För del bör åtgärderna innebära att bolaget ges en kapitalbas och risksituation som är jämförbar med konkurrenternas. Det bör vara regeringens ansvar att, utifrån de presenterade riktlinjerna och föreslagna bemyndiganden, genomföra transaktionerna på ett sådant sätt att de ovan beskrivna målsättningarna uppnås. omfattas som tidigare nämnts av statens åtagande för att vissa kreditinstitut skall kunna fullgöra sina förpliktelser i rätt tid. De insatser som här föreslås för de statliga bostadslånen och syftar bl.a. till att förstärka . Regeringen föreslår att belastningar på den statliga garanti som föreslagits i det föregående får belasta anslaget Åtgärder för att stärka det finansiella systemet. Regeringen har för att ta fram underlag till de föreslagna åtgärderna bl.a. använt särskilda konsultinsatser. Dessa konsultinsatser är inte budgeterade inom ramen för det ordinarie departementsanslaget. Även dessa utgifter och utgifter hänförliga till det fortsatta arbetet med och det särskilda bolaget bör belasta ovan nämnda anslag. 7.4 Rätt att fatta beslut i vissa lånefrågor Regeringens förslag: Lagen om rätt för , att besluta i frågor om förvaltning av statligt reglerade lån för bostadsändamål m.m. kompletteras så att även det statligt ägda bolag som övertar de statligt finansierade bostadslånen m.m. ges rätt att be- sluta i frågor som innebär myndighetsutövning rörande de statligt reglerade bostadslån. Vidare föreslås att sekretesslagen kompletteras så att principen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet tillämpas även för detta statligt ägda bolag. Skälen för regeringens förslag: Beslut rörande förvaltningen av statligt reglerade lån för bostadsändamål innehåller vissa moment av myndighetsutövning. Det gäller t.ex. beslut om övertagande av lån i samband med att en fastighet övergår till ny ägare. Även beslut om återkallelse av lånebeslut eller uppsägning av lån på grund av utebliven betalning kan hänföras till denna kategori. har därför i lag bemyndigat regeringen att till och , överlämna att fatta beslut som innebär myndighetsutövning i dessa frågor. Bemyndigandet återfinns i lagen (1993:336) om rätt för , att besluta i frågor om förvaltning av statligt reglerade lån för bostadsändamål m.m. Närmare bestämmelser om omfattningen av bolagens befogenheter finns i förordningen (1994:1999) med bemyndigande för , att besluta i ärenden om bostadslån m.m. Tryckfrihetsförordningens föreskrifter om rätt att få ta del av handlingar hos myndighet gäller även dessa två bolag. Föreliggande förslag att överföra de statligt finansierade bostadslånen m.m. till ett särskilt statligt ägt bolag innebär att förvaltningen av en del av den statligt reglerade lånestocken överförs till detta bolag. Eftersom denna lånehantering innefattar myndighetsutövning bör även bolaget, på samma sätt som och , , omfattas av bemyndigandet att fatta myndighetsbeslut. Av motsvarande skäl bör tryckfrihetsförordningens principer om rätt att ta del av handlingar hos myndighet även gäller för den verksamhet som det nya bolaget tar över. Ett tillägg bör därför göras i bilagan till sekretess- lagen (1980:100). Regeringens förslag: De nya reglerna skall träda i kraft . skall låntagare och långivare träffa avtal om ränta och räntebindningstid. Om avtal inte träffas , får långivaren ensidigt fast- ställa villkoren. har låntagaren rätt att lösa lånet utan att utge ersättning en- ligt de nya bestämmelserna om ränteskillnadser- sättning. Skälen för regeringens förslag: De föreslagna lagbestämmelserna innebär att bland annat ränta och räntebindningstid skall bestämmas genom avtal mellan låntagaren och långivaren. Långivaren ges också rätt att ta ut ränteskillnadsersätning. Med tanke på det stora antalet låntagare och att den nuvarande räntenivån gäller fram till föreslås att låntagaren får tiden fram till dess på sig för att bestämma bindningstid m.m. i avtalet med långivaren. bör räntenivån ligga fast. Om låntagaren önskar lösa in det statligt finansierade lånet före eller innan avtal träffats med långivaren bör detta ske utan att ränteskillnads- ersättning behöver erläggas. De föreslagna åtgärderna har stora statsfinansiella effekter. Åtgärderna bör dock genomföras på ett sådant sätt att effekten på statsbudgeten blir så liten som möjligt. Den försäljningsintäkt som uppstår hos staten när de statligt finansierade lånen överlåts till det särskilda bolaget bör inte redovisas över statsbudgeten utan föras direkt mot statsskulden. Grunden för ställningstagandet är att effekten enbart är tillfällig och att statsbudgeten i annat fall temporärt skulle visa ett bättre saldo än som svarar mot de underliggande ekonomiska faktorerna. Statens inkomster i form av amorteringar av lånen tillförs statsbudgeten, vilket är naturligt då medlen anvisats över statsbudgeten. Dessa inkomster tidigareläggs genom den föreslagna överlåtelsen och bortfaller därefter. Bortfallet motverkas till viss del av att den statliga garantin till och det bolag som förvärvar de statliga lånen med all sannolikhet inte kommer att belastas . innebär dock tidigareläggningen och det därpå följande bortfallet av amorteringarna att statsbudgeten försvagas under lånens återstående amorteringstid som i vissa fall uppgår till trettio åren. Genom att lånen överlåts bortfaller från statsbudgeten också ränteinkomsterna från lånen. Inkomstbortfallet uppvägs av de lägre statsskuldräntorna till följd av den nämnda minskningen av statsskulden. Den statsfinansiella effekten av att samla ansvaret för statliga bostadslån med hög risk i ett bolag och att ges goda förutsättningar för sin verksamhet är svår att uppskatta. Det bör kunna förväntas att efter en omstrukturering- utifrån de angivna riktlinjerna både lämnar en utdelning till staten och bidrar till att statens förmögenhetsställning förbättras. Den huvudsakliga effekt som uppnås till följd av de föreslagna åtgärderna är att statens upplåningsbehov minskar med cirka 20 miljarder . Det bolag som staten överför lånen till bör successivt kunna finansiera sig på kapitalmarknaden och därmed återbetala de resurser som staten finansierar via statsskulden. 10.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:567) om ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m. Paragrafen ändras så att den omfattar samtliga statliga bostadslån som betalats ut av , . Härigenom uppnås enhetliga villkor för beräkning av ersättning till långivaren vid förtida inlösen av statligt beslutade bostadslån. Villkoren överenstämmer därmed även i huvudsak med de villkor som gäller övriga bostadslån. Paragrafen är ny och innebär att lagen skall omfatta samtliga statliga bostadslån vars ränta bestäms av regeringen, senast genom förordningen (1994:1542) om ränta för på vissa statslån till bostadsbyggande m.m. Paragrafen ändras så att de lån som anges i 1 b § ingår bland de statligt beslutade lån där långivaren har rätt till ersättning vid en förtida inlösen av lånet. I paragrafen införs ett tillägg som innebär att sättet på vilket man beräknar ersättningen definieras tydligare. Beträffande konsumentkrediter, dvs. lån som i huvudsak lämnats för enskilt bruk - jfr 1 § första stycket konsumentkreditlagen (1992:830) - sker detta genom att en hänvisning görs till 24 § konsumentkreditlagen. Konsumentkreditlagens villkor föreslås gälla för samtliga sådana krediter oavsett vad som anges i tidigare avtal och förordningar. Beträffande övriga krediter, t.ex. företagskrediter och lån till hyres- och bostadsrättshus bör skälig ersättning erläggas för den kostnad som uppkommer hos långivaren på grund av att krediten eller del av denna löses . Vid tillämpningen bör villkoren få vara mer flexibla, jämfört med villkoren för konsumentkredittagare, och även beakta de aktuella skillnaderna mellan olika värdepapper på kapitalmarknaden. Det kan vara lämpligt att genomföra en sedvanlig nuvärdeberäkning av räntekompensationen utifrån en jämförelseränta som motsvarar räntan på de papper långivaren kan återplacera medlen i för den återstående löptiden. Paragrafen är utformad huvudsakligen så som Lagrådet föreslagit. Dock har ordet "utlåningsränta" i förtydligande syfte bytts ut mot ordet "återplaceringsränta". Paragrafen är ny och innebär att samtliga lån som anges i 1 b § ges ändrade förutsättningar för fastställande av räntesats, den tid som räntesatsen gäller och tidpunkt för betalning av ränta och amortering. Räntesatsen skall fortsätt- ningsvis bestämmas med utgångspunkt i långivarens upplåningskostnad med ett skäligt tillägg för avkastning på risk och kapital investerat i verksamheten m.m. Detta innebär att räntesatsen kommer att bestämmas på samma sätt som för övriga bostadslån på kreditmarknaden. Parterna skall träffa avtal om intervallen för betalning av ränta och amortering. Överenskommen bindningstid för räntan styr vilken räntenivå som erhålls eftersom kapitalmarknaden sätter olika pris på kort och lång bindningstid. Både räntebindningstid och räntenivå skall anges i det avtal som träffas mellan parterna. För det fall långivaren av någon anledning inte når låntagaren för att bestämma räntebindningstid m.m., har långivaren rätt att ensidigt fastställa avtalsvillkoren. Vad som sålunda bestämts anses utgöra avtalsinnehåll. Paragrafen är utformad så som Lagrådet föreslagit. Rätten att fram /1996 lösa lån utan att betala ränteskillnadsersättning omfattar således endast de lån som avses i 1 b §. Till undvikande av missförstånd har orden "de nya bestämmelserna" fogats in före orden "i 3 §". I övrigt har övergångsbestämmelserna utformats så som Lagrådet föreslagit. De föreslagna ändringarna i lagen (1993:336) om rätt för , att besluta i frågor om förvaltning av statligt reglerade lån för bostadsämdamål m.m. och i sekretesslagen (1980:100) har kommenterats i avsnitt 7.4. 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:567) om ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1989:567) om ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m. dels att 1 a och 3 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 1 b och 4 §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 a §[3] Denna lag gäller Denna lag gäller också bostadslån också de statliga som bostadslån som stadsfinansierings- , , finansieringsak- har betalat ut före tiebolag, har . betalat ut. Denna lag gäller också låneförbindelser som avser statliga lån beviljade enligt 1. kungörelsen (1962:538) om för- bättringslån i de fall som anges i 11 § tredje stycket och 13 § andra stycket i kungörelsen, 2. kungörelsen (1966:173) om statsbidrag och lån till barnstugor om lånet är beviljat efter utgången av , 3. bostadslåne- kungörelsen (1967:552) till den del 30 § första stycket kungörelsen tillämpas på lånet, lån eller lånedel som avses i punkt 5 första stycket över- gångsbestämmelser till nämnda kungörel- se, lån eller lånedel varpå ränta till följd av punkt 7 samma övergångsbestämmelser utgår enligt 30 § första stycket kungörelsen, 4. räntelånekung- örelsen (1967:553), 5. kungörelsen (1972:760) om lån avseende kostnader för outhyrda lägenheter och förskott på detta lån, 6. kungörelsen (1973:400) om statligt stöd till allmänna samlings- lokaler, 7. kungörelsen (1974:252) om statligt stöd till energibesparande åtgärder i bos- tadshus, 8. bostadsfinans- ieringsförordningen (1974:946) till den del 35 § första stycket förordning- en, i paragrafens lydelse före , till- lämpas på lånet, 9. förordningen (1976:257) om lån för förvärv av egnahemsfastighet i vissa fall, 10. förordningen (1976:260) om hyresförlustlån och förskott på detta lån, 11. förordningen (1977:332) om stat- ligt stöd till energibesparande åtgärder i bostadshus m.m., 12. förordningen (1978:992) om lån för underhåll av vissa bostadshus, 13.förordningen (1979:816) om stat- ligt stöd till energibesparande åtgärder i kommunala och lands- tingskommunala byggnader m.m., 14. förbättringslå- neförordningen (1980:261) till den del 12 § andra stycket förordningen tillämpas på lånet 15. förordningen (1981:590) om lån till energibespa- rande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader m.m., 16. förordningen (1981:1123) om lån för förvärv från staten av bos- tadsfastigheter för permanent bruk, om lånet har betalats ut före , 17. förordningen (1982:541) om lån till grundavgiften vid ombildningen av hyresrätt till bostadsrätt, 18. förordningen (1982:644) om lån för byggnadstekniska åtgärder i bostadshus eller förordningen (1981:473) med samma namn som har betalas ut före , till den del 35 § första stycket bostadsfinansie- ringsförordningen (1974:946), i paragrafen lydelse före tillämpas på lånet, 19. 3 § förordningen (1982:1272) om statlig lånestöd m.m. till särskilda åtgär- der i bostadsområden med outhyrda lägen- heter, 20. förordningen (1982:1286) om statlig hyresför- lustgaranti, 21. förordningen (1983:1021) om tilläggslån för ombyggnad av bos- tadshus m.m., 22. förordningen (1984:614) om lån för förvärv av vissa fastigheter som har förköpts enligt förköpslagen (1967:868), om lånet har betalas ut före , 23. förordningen (1986:82) om ränta och amortering m.m. i fråga om vissa statliga tilläggslån till kulturhisto- riskt värdefull bebyggelse och 24. förordningen (1990:916) om vissa lån till forsknings- inriktat experimentbyggande. 3 §[4] Om en låntagare sä- Om en låntagare säger ger upp ett sådant upp ett sådant bostadslån som bostadslån som anges anges i 1 a § till i 1 a eller 1 b § omedelbar betalning till omedelbar eller gör inbetal- betalning eller gör ning utöver inbetalning utöver föreskriven föreskriven amortering, har amortering, har rätt att av långivaren rätt att låntagaren ta ut av låntagaren ta ut ersättning för ersättning. För lån skillnaden mellan som lämnats huvud- räntan på lånet och sakligen för enskilt räntan på nya lån. bruk skall ersättningen beräknas på det sätt som anges i 24 § konsumentkre- ditlagen (1992:830). För andra lån skall ersättningen beräknas så att den svarar mot långivarens mer- kostnad. Denna lag träder i kraft . Intill dess avtal har träffats mellan parterna gäller äldre bestämmelser i stället för bestämmelserna i 4 §. Innan avtal har träffats mellan parterna har låntagaren rätt att lösa in hela eller del av lånet utan att långivaren får ta ut ersättning enligt de nya bestämmelserna i 3 §. Har avtal inte träffats mellan parterna före utgången av skall de villkor som anges i 4 § andra och tredje stycket bestämmas av långivaren. Låntagaren är skyldig att rätta sig efter det långivaren bestämmer. 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:336) om rätt för , att besluta i frågor om förvaltning av statligt reglerade lån för bostadsändamål, m.m. Härigenom föreskrivs att lagen (1993:336)[1] om rätt för , att besluta i frågor om förvaltning av statligt reglerade lån för bostadsändamål, m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Regeringen får Regeringen får överlämna till överlämna till finansieringsaktie- finansieringsaktie- bolag, och ett bolag, , , av bolaget för och det särskilt bildat av staten ägda bolag dotterbolag att som övertar ansvaret fatta beslut som för de statligt fi- innebär myndighets- nansierade utövning i frågor bostadslånen att om förvaltningen av fatta beslut som statligt reglerade innebär myndighets- räntebärande lån utövning i frågor om som beviljats under förvaltningen av medverkan av statligt reglerade räntebärande lån som eller en läns- beviljats under bostadsnämnd samt medverkan av Bo- i frågor om lån stadsstyrelsen enligt förordningen eller en länsbos- (1989:858) om tadsnämnd samt i ersättningslån för frågor om lån enligt bostadsändamål. förordningen (1989:558) om ersättningslån för bostadsändamål. Förvaltningsuppgifter som avses i denna lag utövas enligt föreskrifter som regeringen beslutar. Denna lag träder i kraft . 3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att sekretesslagen (1980:100)[1] skall ändras så att bilagan får följande lydelse. Bilaga[2] I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet.