prop · GI0353 · 1995-01-01 00:00:00 — 1994/95:53Regeringens proposition 1994/95:53 Omräkningsförfarande vid fastighetstaxeringen, m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen läggs fram förslag till ett omräkningsförfarande som innebär att fastigheters taxeringsvärden successivt skall justeras med hänsyn till prisutvecklingen på fastighetsmarknaden. Vidare föreslås vissa ändringar av fastighetstaxeringen i rationaliseringssyfte och en reglering av vilket taxeringsvärde som skall utgöra underlag för fastighetsskatt vid brutna räkenskapsår. Det föreslagna omräkningsförfarandet innebär i huvudsak följande. Omräkningsförfarandet blir integrerat med fastighetstaxeringen. Samtliga skattepliktiga typer av taxeringsenheter utom industrienheterna skall omräknas. Omräkning skall ske . Aktuella taxeringsvärden kommer att erhållas genom att de värden som bestäms vid allmän eller särskild fastighetstaxering - i fort- sättningen benämnda basvärden - multipliceras med särskilda omräkningstal. Omräkningstalen fastställs med hänsyn till den regionala prisutvecklingen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall besluta om såväl omräkningstalen som indelningen i prisutvecklingsområden. Själva omräkningen skall ankomma på skattemyndigheten. Tidpunkterna för beslut om omräkning och utsändande av underrättelse om sådant beslut samordnas med vad som gäller vid den allmänna och särskilda fastighetstaxeringen. Omräknings- besluten skall kunna överklagas på motsvarande sätt som övriga fastighetstaxeringsbeslut. Omräkningstal och indelningen i prisutvecklingsområden meddelas i föreskrifter som inte kan överklagas. En övergång föreslås ske till ett registerbaserat taxeringsförfarande. Fastighetsägarna får i de fall ett tillfredsställande uppgiftsunderlag finns från skattemyndigheten ett förslag till fastighetstaxering med början vid den allmänna fastighetstaxeringen av småhusenheter (AFT 1996). Detta innebär att de får besked inte bara om det nya basvärdet utan även en redovisning av de olika faktorer som har lett fram till basvärdet. De som inte har några invänd- ningar mot förslaget behöver inte vidta några åtgärder. Den som däremot har synpunkter på förslaget till basvärde skall framföra dessa. I de fall myndigheterna inte har tillräckligt underlag för att räkna fram ett nytt basvärde skall fastighetsägaren deklarera på sedvanligt sätt. För att underlätta ett registerbaserat förfarande föreslås vissa ändringar och förenklingar i de materiella reglerna. Dessa ändringar tar sikte på AFT 1996. En bättre samordning mellan begreppen registerfastighet och taxeringsenhet uppnås genom att samtliga småhus som är belägna på en lantbruksfastighet skall ingå i lantbruksenheten. Vidare föreslås att det klart anges i lagtext att riktvärdeangivelse för tomtmark får tas fram enligt ett smidigare förfarande än det nuvarande. Ägoslaget exploateringsmark liksom begreppet innehav av ofri tomt i stad föreslås utmönstrade. Slutligen föreslås att fastighetsskatten beräknas på grundval av det taxeringsvärde som gäller under beskattningsåret. Därav följer att proportionering skall ske vid brutet räkenskapsår så att underlaget för fastighetsskatt utgörs av det för varje kalenderårsdel gällande taxeringsvärdet. De nya reglerna föreslås träda i kraft och avseende fastighetstaxeringsfrågor tillämpas första gången vid fastighetstaxering . Vad gäller småhus på lantbruk föreslås de nya reglerna tillämpas första gången vid fastighetstaxering. 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 5 2.1 Förslag till lag om ändring i fastighets- taxeringslagen (1979:1152) 5 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1984: 1052) om statlig fastighetsskatt 38 2.3 Förslag till lag om ändring i kommunal- skattelagen (1928:370) 43 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1971: 171) om särskilt uppskattningsvärde på fastighet 45 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1971: 289) om allmänna förvaltningsdomstolar 46 2.6 Förslag till lag om ändring i skatteregis- terlagen (1980:343) 48 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1984: 404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyn- digheter 51 3 Ärendet och dess beredning 52 4 Omräkningsförfarande vid fastighetstaxe- ringen 56 4.1 Införande av ett omräkningsförfarande 56 4.1.1Inledning 56 4.1.2Omräkning med början 58 4.1.3Den författningstekniska lösningen 59 4.1.4Indelningen i prisutvecklingsområden och fastställande av omräkningstal 60 4.1.5Nivåperiod vid omräkning 65 4.1.6Periodicitet och giltighetstid 67 4.1.7Beslut om indelning i prisutvecklingsom- råden och fastställande av omräkningstal 68 4.2 Administrativa regler 71 4.2.1Beslut och underrättelser 71 4.2.2Förberedelsearbetet inför omräkning 72 4.2.3Överklagande av omräkningsbeslut 73 5 Rationaliserad fastighetstaxering 74 5.1 Registerbaserad fastighetstaxering 74 5.1.1Bakgrund 74 5.1.2Övergång till registerbaserad fastig- hetstaxering 76 5.1.3Förfarandefrågor 80 5.2 Småhus på lantbruksenhet 83 5.3 Särskilda frågor 86 5.3.1Schematisk bestämning av prisnivån för tomtmark 86 5.3.2Tidpunkt för äganderättens övergång 88 5.3.3Exploateringsmark 89 5.3.4Ofri tomt i stad 90 6 Underlag för fastighetsskatt vid brutet räkenskapsår 91 7 Ekonomiska effekter 94 8 Specialmotivering 96 8.1 Förslaget till lag om ändring i fastighets- taxeringslagen (1979:1152) 96 8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt 106 8.3 Förslaget till lag om ändring i kommunal- skattelagen (1928:370) 107 8.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:171) om särskilt uppskattningsvärde på fastighet 107 8.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdom- stolar 108 8.6 Förslaget till lag om ändring i skatte- registerlagen (1980:343) 108 8.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskriv- ningsmyndigheter 108 Bilaga 1Förteckning över remissinstanser - Beskattning av fastigheter, del II (SOU 1994:57) 109 Bilaga 2Förteckning över remissinstanser - Omräkningsförfarandet vid fastighets- taxeringen (Ds 1994:62) 110 Bilaga 3Förteckning över remissinstanser - Rationaliserad fastighetstaxering, del I (SOU 1994:62) 111 Bilaga 4Lagrådsremissens lagförslag 112 Bilaga 5Lagrådets yttrande 152 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) 2. lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt 3. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 4. lag om ändring i lagen (1971:171) om särskilt uppskattningsvärde på fastighet 5. lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar 6. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) 7. lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetstaxeringslagen (1979:1152)1dels att 6 kap. 8 § och 12 kap. 6 och 7 §§ med tillhörande rubrik skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 1, 3 och 5-7 §§, 2 kap. 2 och 4 §§, 4 kap. 5-7 §§, 5 kap. 1, 2, 7 och 8 §§, 7 kap. 3, 4, 6 och 16 §§, 8 kap. 2 och 3 §§, 12 kap. 3 §, 16 kap. 1 och 3-6 §§, 18 kap. 1, 3, 4, 9 och 9 a §§, 19 kap. 3 §, 20 kap. 2, 4 och 6 §§, 25 kap. 6 §, rubrikerna till 5 kap., 12 kap. och 28 kap. skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 1 kap. 8 och 9 §§, ett nytt kapitel, 16 A kap., en ny avdelning, avd. 4., med sex nya kapitel kap. samt närmast före 1 kap. 7-9 §§ nya rubriker av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 1 §2 Fastighetstaxering sker vid allmän och särskild Vid fastighetstaxering fastighetstaxering samt genom skall beslut fattas omräkning. om fastigheternas Vid allmän och skatte- särskild fastig- pliktsförhållanden hetstaxering skall och indelning i beslut fattas om taxeringsenheter. fastigheternas Vidare skall typ av skattepliktsförhåll- taxeringsenhet och anden och indelning taxeringsvärde i taxeringsenheter. bestämmas för varje Vidare skall typ av taxeringsenhet. taxeringsenhet och Taxeringsvärde basvärde bestämmas för skall dock inte varje taxeringsenhet. åsättas fastighet, Vid omräkning skall som enligt 3 kap. taxeringsvärde skall undantas från bestämmas för varje skatteplikt. Basvärde och taxeringsvärde skall dock inte åsättas fastighet, som enligt 3 kap. skall undantas från skatteplikt. Basvärde utgör även taxeringsvärde för fastighet som enligt 9 § skall undantas från omräkning. 3 § Med taxeringsår menas i denna lag det kalenderår för vilket fastighetstaxering bestäms. Beslut om fastighetstaxering som fattas vid allmän fastighetstaxering eller genom ny taxering vid sär- skild fastighetstaxering skall gälla från ingången av det taxeringsår då sådan taxering sker till ingången av det taxeringsår då sådant beslut fattas nästa gång. Beslut om omräkning skall gälla från ingången av det taxeringsår då sådant beslut fattas till ingången av det taxeringsår då sådant beslut fattas nästa gång. Med löpande taxeringsperiod avses tiden från ingången av det taxeringsår då allmän fastighetstaxering sker av en taxeringsenhet till ingången av det taxeringsår då allmän fastighetstaxering av taxeringsenheten sker nästa gång. 5 §3 Som ägare av fastighet skall i fall som avses nedan anses a) den som innehar fastighet med fideikommissrätt eller i annat fall utan vederlag besitter fastighet på grund av testamentariskt förordnande; b) den som innehar b) den som innehar fastighet med fastighet med åborätt, tomträtt åborätt, tomträtt eller vattenfalls- eller rätt, innehavare av vattenfallsrätt samt så kallad ofri tomt den som eljest i stad samt den som innehar fastighet eljest innehar fas- med ständig eller tighet med ständig ärftlig eller ärftlig besittningsrätt; besittningsrätt; c) innehavare av skogsområde som blivit av staten upplåtet till kanalbolag eller till kommun eller annan menighet; d) innehavare av publikt boställe eller på lön anslagen jord; e) juridisk person, som förvaltar samfällighet och som enligt 6 § 1 mom. första stycket b lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt är skattskyldig för inkomst; samt f) nyttjanderättshavare till täktmark som avses i 2 kap. 4 §, om nyttjanderätten har förvärvats mot engångsvederlag. Såsom innehavare av publikt boställe eller på lön anslagen jord skall anses den tjänsteinnehavare eller annan som författningsenligt äger nyttja fastigheten eller tillgodonjuta dess avkastning. Beträffande sådant löneboställe som avses i 41 kap. kyrkolagen (1992:300) är vederbörande pastorat att anse såsom innehavare. Skall avkastning Skall avkastning utöver husbehovet utöver husbehovet av av skog på fastig- skog på fastighet, het, som avses som avses under b under b, eller d, eller d, författningsenligt författningsenligt helt eller delvis helt eller delvis tillkomma allmän tillkomma allmän fond eller inrätt- fond eller ning, är denna inrättning, är denna att anse såsom att anse såsom fastighetens fastighetens innehavare, såvitt innehavare, såvitt angår fastighetens angår fastighetens skogsbruksvärde. värde av skogsmark med växande skog och markanläggningar som används eller behövs för skogsbruk. 6 § Fastighetstaxering Allmän och särskild skall ske på fastighetstaxering grundval av skall ske på grund- fastighets val av fastighets användning och användning och beskaffenhet vid beskaffenhet vid taxeringsårets taxeringsårets ingång. 7 §4 Allmän Allmän fastighetstaxering fastighetstaxering skall ske vartannat skall ske enligt följande år enligt bestämmel- ordning. serna i 2 - 15 kap. och i följande ordning. och därefter taxeras hyreshusenheter, industrienheter inklusive elproduktionsenheter och specialenheter, och däreftert småhusenheter samt och därefter lantbruksenheter. Beslut vid allmän Bestämmelser om fastighetstaxering förfarandet vid skall, om inte allmän annat föranleds av fastighetstaxering föreskrifterna i 16 finns i 17 - 24 kap., gälla från kap. ingången av det taxeringsår då allmän fastighets- taxering av taxe- ringsenheten sker till ingången av det taxeringsår då allmän fas- tighetstaxering av taxeringsenheten sker nästa gång (den löpande taxeringsperioden). 8 § Särskild fastighetstaxering skall verkställas enligt be- stämmelserna i 16 kap. Sådan taxering skall dock ej ske av taxeringsenhet som taxeras genom allmän fas- tighetstaxering . Bestämmelser om förfarandet vid särskild fastighetstaxering finns i 25 - 32 kap. 9 § Omräkning skall ske för olika typer av skatteplik- tiga taxeringsenheter utom industrienheter enligt bestämmelserna i 16 A kap. Bestämmelser om förfarandet vid omräkning finns i 33 - 38 kap. 2 kap. 2 §5 Byggnader skall indelas i de byggnadstyper som anges i det följande. Småhus Byggnad som är inrättad till bostad åt en eller två familjer. Till sådan byggnad skall höra komplementhus såsom garage, förråd och annan mindre byggnad. Byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre och högst tio familjer, om byggnaden ingår i lantbruksenhet. Hyreshus Byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre familjer eller till kontor, butik, hotell, restaurang och liknande. Byggnad med förrådsutrymme, som ligger i anslutning till hyreshus och som behövs för verksamheten, skall utgöra hyreshus. Till hyreshus skall dock inte räknas byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre och högst tio familjer, om den ingår i lantbruksenhet. Ekonomi- Byggnad som är inrättad för jordbruk eller skogsbruk och som byggnad inte är inrättad för bostadsändamål, såsom djurstall, loge, lada, maskinhall, lagerhus, magasin och växthus. Växthus och djurstall som inte har anknytning till jordbruk eller skogsbruk. Industri- Byggnad som är inrättad för industriell verksamhet. Special- Med specialbyggnad avses byggnad Försvars- Byggnad som används för försvarsändamål eller byggnad ekonomisk försvarsberedskap, om byggnaden inte är en fristående industriell anläggning. Även mässbyggnad skall utgöra försvarsbyggnad. Kommunika- Garage, hangar, lokstall, terminal, stationsbyggnad, tions- expeditionsbyggnad, vänthall, godsmagasin, repara- byggnad tionsverkstad och liknande, om byggnaden används för allmänna kommunikationsändamål. Byggnad som används i Statens järnvägars, , , Svensk Rundradio Aktie- bolags, , Aktiebolags och Aktiebolags verksamhet. Distribu- Byggnad som ingår i överförings- eller distributions- tions- nätet för gas, värme, elektricitet eller vatten. Värme- Byggnad för produktion och distribution av varmvatten central för uppvärmning, dock ej sådan anläggning som även är inrättad för produktion av elektrisk starkström för yrkesmässig distribution. Renings- , avloppsreningsverk, anläggning för anläggning förvaring av radioaktivt avfall, sopstation och liknande samt pumpstation som hör till sådan anlägg- ning. Vård- Byggnad som används för sjukvård, nykterhetsvård, byggnad narkomanvård, barnavård, kriminalvård, arbetsvård, åldringsvård eller omsorg om psykiskt utvecklings- störda. Annan byggnad än som har nämnts skall utgöra vårdbyggnad, om den används som hem åt personer som behöver institutionell vård eller tillsyn. Bad-, Byggnad som används för bad, sport, idrott och sport- och liknande, om allmänheten har tillträde till idrottsan- anläggningen. Skol- Byggnad som används för undervisning eller forskning byggnad vid skola som anordnas av staten skola som anordnas med statsbidrag och skola vars undervisning står under statlig tillsyn. Byggnad som används som elevhem eller skolhem för elever vid sådana skolor. Kultur- Byggnad som används för kulturellt ändamål såsom byggnad teater, biograf, museum och liknande. Ecklesia- Kyrka eller annan byggnad som används för religiös stik- verksamhet. Prästgård som avses i 41 kap. kyrkolagen byggnad (1992:300). Bårhus, krematorium och byggnad som används för skötsel av begravningsplats. Allmän Byggnad som tillhör staten, kommun eller menighet och byggnad som används för allmän styrelse, förvaltning, rättsvård, ordning eller säkerhet samt fritidsgård och byggnad med likartad användning. Som allmän byggnad skall inte anses byggnad som används för statens affärsdrivande verksamhet. Övrig Byggnad som inte skall utgöra någon av de tidigare nämnda byggnad byggnadstyperna. 2 § Byggnader skall indelas i de byggnadstyper som anges i det följande. Småhus Byggnad som är inrättad till bostad åt en eller två familjer. Till sådan byggnad skall höra komplementhus såsom garage, förråd och annan mindre byggnad. Byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre och högst tio familjer skall tillhöra byggnadstypen småhus, om byggnaden ligger på fastighet med , betesmark, skogsmark eller skogsimpediment. Hyreshus Byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre familjer eller till kontor, butik, hotell, restaurang och liknande. Byggnad med förrådsutrymme, som ligger i anslutning till hyreshus och som behövs för verksamheten, skall utgöra hyreshus. Till hyreshus skall dock inte räknas byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre och högst tio familjer, om den ingår i lantbruksenhet. Ekonomi- Byggnad som är inrättad för jordbruk eller skogsbruk och som byggnad inte är inrättad för bostadsändamål, såsom djurstall, loge, lada, maskinhall, lagerhus, magasin och växthus. Växthus och djurstall som inte har anknytning till jordbruk eller skogsbruk. Industri- Byggnad som är inrättad för industriell verksamhet. Special- Med specialbyggnad avses byggnad Försvars- Byggnad som används för försvarsändamål eller byggnad ekonomisk försvarsberedskap, om byggnaden inte är en fristående industriell anläggning. Även mäss- byggnad skall utgöra försvarsbyggnad. Kommunika- Garage, hangar, lokstall, terminal, stationsbyggnad, tions- expeditionsbyggnad, vänthall, godsmagasin, repara- byggnad tionsverkstad och liknande, om byggnaden används för allmänna kommunikationsändamål. Byggnad som används i Statens järnvägars, , , Svensk Rundradio Aktie- bolags, , Aktiebolags och Aktiebolags verksamhet. Distribu- Byggnad som ingår i överförings- eller distributions- tions- nätet för gas, värme, elektricitet eller vatten. Värme- Byggnad för produktion och distribution av varmvatten central för uppvärmning, dock ej sådan anläggning som även är inrättad för produktion av elektrisk starkström för yrkesmässig distribution. Renings- , avloppsreningsverk, anläggning för anläggning förvaring av radioaktivt avfall, sopstation och liknande samt pumpstation som hör till sådan anlägg- ning. Vård- Byggnad som används för sjukvård, nykterhetsvård, byggnad narkomanvård, barnavård, kriminalvård, arbetsvård, åldringsvård eller omsorg om psykiskt utvecklings- störda. Annan byggnad än som har nämnts skall utgöra vårdbyggnad, om den används som hem åt personer som behöver institutionell vård eller tillsyn. Bad-, Byggnad som används för bad, sport, idrott och sport- och liknande, om allmänheten har tillträde till idrotts- anläggningen. Skol- Byggnad som används för undervisning eller forskning byggnad vid skola som anordnas av staten skola som anordnas med statsbidrag och skola vars undervisning står under statlig tillsyn. Byggnad som används som elevhem eller skolhem för elever vid sådana skolor. Kultur- Byggnad som används för kulturellt ändamål såsom byggnad teater, biograf, museum och liknande. Ecklesia- Kyrka eller annan byggnad som används för religiös stik- verksamhet. Prästgård som avses i 41 kap. kyrkolagen byggnad (1992:300). Bårhus, krematorium och byggnad som används för skötsel av begravningsplats. Allmän Byggnad som tillhör staten, kommun eller annan byggnad menighet och som används för allmän styrelse, för- valtning, rättsvård, ordning eller säkerhet samt fritidsgård och byggnad med likartad användning. Som allmän byggnad skall inte anses byggnad som används för statens affärsdrivande verksamhet. Övrig Byggnad som inte skall utgöra någon av de tidigare nämnda byggnad byggnadstyperna. 4 §6 skall indelas i de ägoslag som anges i det följande. som är vattentäckt skall indelas endast om den är täktmark. Indelningen får inte påverkas av förekomsten av byggnad som skall rivas (saneringsbyggnad) eller av byggnad eller byggnader vars sammanlagda taxeringsvärde inte skulle uppgå till . Tomtmark som upptas av småhus, hyreshus, industribyggnad, specialbyggnad eller övrig byggnad samt trädgård, parkeringsplats, upplagsplats, kommunikationsutrymme m.m., som ligger i anslutning till sådan byggnad. till fastighet, som är bebyggd med småhus, hyreshus, industribyggnad, specialbyggnad eller övrig byggnad, skall i sin helhet utgöra tomtmark, om fastigheten ligger i ett ägoskifte och har en total areal som inte överstiger två hektar. Detta skall dock ej gälla om fastighetens mark till någon del skall taxeras tillsammans med annan egendom enligt reglerna i 4 kap. Vad nu har sagts om tomtmark skall också gälla mark till obebyggd fastighet, som har bildats för byggnadsändamål . Har fastigheten bildats längre tillbaka i tiden skall marken utgöra tomtmark endast om det är uppenbart att den får be- byggas. I övriga fall skall obebyggd mark anses som tomtmark endast om det finns giltigt bygglov eller tillstånd enligt ett förhandsbesked enligt (1987:10), avseende sådan byggnad som anges i andra stycket. Exploaterings- Obebyggd mark som ingår i en detaljplan och som till någon del mark är avsedd att användas för byggnadsändamål. Detta skall inte gälla, om marken skall indelas som tomtmark eller om det är uppenbart att exploatering ej kommer att genomföras eller kommer att avsevärt fördröjas. Täktmark för vilken gäller täkttillstånd enligt 18 § naturvårdslagen (1964:822) eller vattenlagen (1983:291). Med täkttillstånd skall jämställas pågående täkt. Byggnad på täktområde för täktens utnyttjande hindrar inte att marken indelas som täktmark. som används eller lämpligen kan användas till växtodling eller bete och som är lämplig att plöjas. Betesmark som används eller lämpligen kan användas till bete och som inte är lämplig att plöjas. Skogsmark som är lämplig för virkesproduktion och som inte i väsentlig utsträckning används för annat ändamål. där det bör finnas skog till skydd mot sand- eller jordflykt eller mot att fjällgränsen flyttas ned. som ligger helt eller i huvudsak outnyttjad skall dock inte anses som skogsmark, om den på grund av särskilda förhållanden inte bör tas i anspråk för virkesproduktion. skall anses lämplig för virkesproduktion, om den enligt vedertagna bedömningsgrunder kan producera i genomsnitt minst en kubikmeter virke per hektar. Skogsimpedi- Myr, berg, hällmark, mark med fjällskog och andra impediment i ment anslutning till skogsmark. Övrig mark som inte skall utgöra något av de tidigare nämnda ägoslagen. 4 § skall indelas i de ägoslag som anges i det följande. som är vattentäckt skall indelas endast om den är täktmark. Indelningen får inte påverkas av förekomsten av byggnad som skall rivas (saneringsbyggnad) eller av byggnad eller byggnader vars sammanlagda basvärde inte skulle uppgå till . Tomtmark som upptas av småhus, hyreshus, industribyggnad, specialbyggnad eller övrig byggnad samt trädgård, parke- ringsplats, upplagsplats, kommunikationsutrymme m.m., som ligger i anslutning till sådan byggnad. till fastighet, som är bebyggd med småhus, hyreshus, in- dustribyggnad, specialbyggnad eller övrig byggnad, skall i sin helhet utgöra tomtmark, om fastigheten ligger i ett ägoskifte och har en total areal som inte överstiger två hektar. Detta skall dock ej gälla om fastighetens mark till någon del skall taxeras tillsammans med annan egendom enligt reglerna i 4 kap. Vad nu har sagts om tomtmark skall också gälla mark till obebyggd fastighet, som har bildats för byggnadsändamål . Har fastigheten bildats längre tillbaka i tiden skall marken utgöra tomtmark endast om det är uppenbart att den får bebyggas. I övriga fall skall obebyggd mark anses som tomtmark endast om marken enligt detaljplan utgör kvartersmark för enskilt bebyggande och det inte är uppenbart att bebyggelsen inte skall genomföras.