prop · GI0391 · 1995-01-01 00:00:00 — SIL för resultatet av verksamheten i den utländska juridiska personen. Enligt andra stycket a i punkt 10 av anvisningarna till 53 § KL skall svensk delägarbeskattning ske om delägaren beskattas löpande i den stat där den utländska juridiska personen är hemmahörande. Under vissa förutsättningar kan löpande beskattning bli aktuell även om den utländska juridiska personen är skattesubjekt i hemviststaten. Enligt andra stycket b i den nämnda anvisningspunkten förutsätter detta dels att delägaren har ett visst inflytande i den utländska juridiska personen, dels att det också finns ett svenskt inflytande av viss storlek i densamma. Kravet på delägarens inflytande anses uppfyllt om delägaren själv eller tillsammans med närstående personer direkt eller genom förmedling av juridisk person, innehar eller kontrollerar av den utländska personens kapital. Ett svenskt inflytande anses föreligga om minst hälften av den utländska personens kapital innehas eller kontrolleras av här hemmahörande personer. Huruvida dessa villkor är uppfyllda avgörs med hänsyn till förhållandena vid utgången av året närmast före taxeringsåret. Reglerna om löpande beskattning har till syfte att förhindra obehöriga skatteförmåner. Även om en eventuell vinst vid försäljning av andelen beskattas kan en obehörig skatteförmån anses uppkomma om avkastningen på det kapital som investeras i en utländsk juridisk person - beroende på den skattemässiga behandlingen av den utländska juridiska personen i hemviststaten - beskattas med en låg skattesats eller över huvud taget inte beskattas. En konsekvens av den löpande delägarbeskattning som blir följden av att de två villkoren är uppfyllda är att delägaren medges avdrag för underskott som uppkommit i den utländska juridiska personen. Såsom bestämmelserna är utformade är det möjligt att exempelvis under en verksamhets inledningsskede, göra avdrag för uppkomna underskott för att i ett senare skede minska inflytandet i den utländska juridiska personen och därigenom undgå löpande delägarbeskattning av vinster. Den ifrågavarande lagstiftningen har till syfte att klarlägga vem eller vilka som är skattskyldiga i de fall en utländsk association uppbär inkomst för vilken skattskyldighet föreligger i . Bestämmelserna skall också klargöra när en här hemmahörande delägare i en utländsk juridisk person skall beskattas för sin andel av vinsten i en utländsk juridisk person, dvs. om han skall beskattas löpande eller när vinsten delas ut. Regeringen anser att det är otillfredställande att en sådan lagstiftning kan utnyttjas för underskottsavdrag. En jämförelse kan göras med det fallet att den utländska juridiska personen vid beskattningen skall behandlas som ett utländskt bolag. Delägarna medges i sådant fall inte avdrag för underskott i bolaget. Möjligheterna till avdrag bör begränsas så att avdrag medges först mot framtida överskott av den utländska verksamheten. Förslaget bör tas in i en ny bestämmelse, 2 § 15 mom. 6.1 Beräkning av pensionsgrundande inkomst för utomlands bosatta artister m.fl. Regeringens förslag: De arbetsgivare som är skyldiga att innehålla skatt enligt lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. för sådana artister som omfattas av skall också vara skyldiga att lämna sådan särskild kontrolluppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Skälen för regeringens förslag: Redan i och med har rätten att uppbära förmåner i utvidgats för personer som omfattas av avtalet och är bosatta i utlandet men arbetar här. Den utomlands bosatte som enligt skall omfattas av svensk lagstiftning, har rätt till bl.a. pensionsförmåner på lika villkor med i bosatta medborgare. För personer som inte taxeras i beräknas pensionsgrundande inkomst (PGI) på underlag endast av kontrolluppgiften. Utomlands bosatta artister och idrottsmän som omfattas av lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. (LSI) har inte alls omfattats av den svenska socialförsäkringen. Skatten () är en definitiv källskatt som enligt 14 § LSI redovisas på en särskild blankett som inte har funktionen av kontrolluppgift och därför inte kan ligga till grund för beräkning av PGI. I och med har utomlands bosatta artister som omfattas av avtalet rätt att bl.a. få tillgodoräkna sig PGI vid arbete i . För att skattemyndigheten skall ha möjlighet att beräkna PGI för dessa artister, krävs att arbetsgivaren lämnar en kontrolluppgift och inte endast en redovisning över innehållen skatt. I 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring föreskrivs bl.a. att inkomst av anställning för vilken den försäkrade är skattskyldig enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta skall bestämmas med ledning av särskild uppgift från arbetsgivaren. En sådan skyldighet att lämna särskild kontrolluppgift bör även införas för den som har att innehålla skatt enligt LSI för artist som omfattas av . Förslaget föranleder ändringar i 23 § LSI och 3 § lagen om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen om allmän försäkring. Förslaget bör träda i kraft och tillämpas års taxering. 6.2 Avdrag för vissa obligatoriska socialavgifter Regeringens förslag: Den som är skattskyldig i skall ha rätt att vid taxeringen till och statlig inkomstskatt göra avdrag för sådana obliga- toriska avgifter som på grund av arbete i annat land påförts den skattskyldige enligt slutligt fastställd debitering i överensstämmelse med den konvention som avses i förordningen (1993:1529) om tillämpning av en nordisk konvention om social trygghet eller till följd av att den skattskyldige omfattas av . Skälen för regeringens förslag: I 46 § 2 mom. KL föreskrivs bl.a. att skattskyldig som under hela beskattningsåret varit bosatt här i landet vid taxeringen till statlig och inkomstskatt får göra avdrag för sådana obligatoriska avgifter som den skattskyldige, på grund av arbete i ett annat nordiskt land, enligt slutligt fastställd debitering skall betala i överensstämmelse med den konvention som avses i förordningen (1981:1284) om tillämpning av en konvention mellan , , , och om social trygghet, om den avgiftsgrundande intäkten tas till beskattning för beskattningsåret i . Den ovan nämnda förordningen har upphävts genom förordningen (1993:1529) om tillämpning av en nordisk konvention om social trygghet som trätt i dess ställe. Av denna anledning behöver en ändring göras av bestämmelsen i 46 § 2 mom. KL. Utöver denna ändring nödvändiggör en utvidgning av den aktuella bestämmelsen så att den omfattar även den som i motsvarande situation arbetat i ett annat land och omfattas av detta avtal. Förslaget bör träda i kraft och tillämpas års taxering. 6.3 Vissa frågor om avkastningsskatt vid ombildning av livförsäkringsföretag m.m. Regeringens förslag: Kontinuitet skall gälla för uttag av avkastningsskatt på pensionsmedel när livförsäkringsföretag upplöses vid fusion eller efter en överföring av hela försäkringsbeståndet mellan två livförsäkringsföretag. Skälen för regeringens förslag: Avkastning på försäkringskapital hos livförsäkringsföretag beskattas i huvudsak med avkastningsskatt enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. I samband med införandet av det nya individuella pensionssparandet utan försäkringsinslag ändrades tekniken för att ta ut avkastningsskatt. Skatten beräknas nu på schablonmässiga grunder. Schablonens första led innebär att försäkringskapitalet vid beskattningsårets ingång multipliceras med den genomsnittliga statslåneräntan för året före beskattningsåret. Den på så sätt framräknade schablonmässiga avkastningen beskattas därefter med gällande skattesats. Om beskattningsåret är längre eller kortare än skall skattesatsen jämkas. Regeringen lämnar i proposition om ändringar av den bolagsrättsliga lagstiftningen för bank- och försäkringsområdet med anledning av (prop. 1994/95:70) bl.a. förslag till bestämmelser om fusion mellan livförsäkringsaktiebolag. Bestämmelserna i denna del finns i förslaget till 15 a kap. försäkringsrörelselagen (1982:713). Reglerna är avsedda att träda i kraft . Jämte fusionsreglerna skall äldre försäkringsrörelseregler om inkråmsöverlåtelser mellan livförsäkringsföretag alltjämt gälla. Förslaget till fusionsregler föranleder ändringar i bestämmelserna för avkastningsskatten på pensionsmedel. När ett livförsäkringsföretag i samband med en omstrukturering upphör under beskattningsåret antingen genom de nu föreslagna fusionsbestämmelserna i 15 a kap. 1 och 18 §§ försäkringsrörelselagen eller genom att överlåta hela sitt försäkringsbestånd till ett annat sådant företag uppkommer frågan om jämkning av avkastningsskatten skall ske. Ett tillägg bör därför göras till avkastningsskattebestämmelserna som uttryckligen anger att kontinuitet skall gälla för beskattningen av livförsäkringsföretag vars beskattningsår avkortas till följd av att företaget upplöses genom fusion eller överlåter hela försäkringsbeståndet till annat försäkringsföretag. Förslaget medför en ändring i 9 § avkastningsskattelagen. 7.1 Lagen om beskattning av europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) Enligt förordningen om europeiska ekonomiska intressegrupperingar syftar en gruppering inte till vinst för egen del. Detta bör emellertid inte påverka bedömningen av om den verksamhet som bedrivs av en gruppering är att hänföra till näringsverksamhet eller inte utan bedömningen får göras som beträffande vilken annan verksamhet som helst. Bedrivs grupperingens verksamhet självständigt, varaktigt samt med vinstsyfte är resultatet således att hänföra till inkomst av näringsverksamhet. Av lagen framgår att handelsbolagsreglerna skall gälla beträffande beräkning och beskattning av inkomst hänförlig till en europeisk ekonomisk intressegruppering. Detta innebär bl.a. att bestämmelserna om fåmanshandelsbolag och delägare i sådana blir tillämpliga på grupperingar och medlemmar i grupperingar. Vidare blir de lagar som kompletterar KL och SIL tillämpliga. Lagen om räntefördelning vid beskattning och lagen om expansionsmedel skall dock inte tillämpas på verksamhet som bedrivs av en gruppering. Anledningen till detta är att det vid gränsöverskridande verksamhet eller ägande kan uppkomma svårigheter när det gäller att beräkna fördelningsunderlaget respektive takbeloppet. Frågan om dessa båda lagars tilllämplighet på grupperingar bör därför övervägas ytterligare. Bestämmelsen i 28 § SIL om beräkning av reavinst vid avyttring av andel i ett handelsbolag blir tillämplig vid avyttring av andel i en gruppering. Bestämmelserna om handelsbolag och delägare i handelsbolag i uppbördslagen samt lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter blir tillämpliga på grupperingar och medlemmar i grupperingar. 7.2 Kommunalskattelagen (1928:370) 46 § 2 mom. Ändringen innebär att hänvisningen till förordningen (1981:1284) om tillämpning av en konvention mellan , , , och om social trygghet har ersatts av en hänvisning till förordningen (1993:1529) om tillämpning av en nordisk konvention om social trygghet som ersatt denna. Vidare har tillagts en bestämmelse som ger den som omfattas av motsvarande avdragsmöjligheter. I ett nytt sjätte stycke har tagits in bestämmelser om uttagsbeskattning, som kompletterar bestämmelserna i fjärde stycket. I vissa av dessa fall är det mer eller mindre klart att uttagsbeskattning kan eller inte kan ske enligt gällande rätt. Det torde t.ex. inte råda någon tvekan om att uttagsbeskattning skall ske om verksamheten i en förvärvskälla upphör, exempelvis genom ett bolags likvidation. I andra fall är det mer tveksamt vad som gäller. Av den följande förteckningen framgår i vilka situationer uttagsbeskattning bör ske. Förteckningen omfattar inte det typiska fallet att en tillgång regelrätt tas ut ur en förvärvskälla. Denna situation täcks helt klart av ordalagen i punkt 1 fjärde stycket av anvisningarna till 22 § KL. Den bestämmelsen omfattar även det fallet att en utländsk näringsidkare med fast driftställe i för över en tillgång från det fasta driftstället till verksamhet i annan stat. Med "avtal" avses ett avtal mellan och en annan stat om undvikande av dubbelbeskattning. Med "exemptavtal" avses ett avtal av detta slag enligt vilket inkomst från ett fast driftställe i den andra staten, som uppbärs av en person med hemvist i , undantas från beskattning här. Med "creditavtal" avses ett avtal enligt vilket från svensk skatt avräknas skatt som utgått i den andra staten. Verksamheten i en förvärvskälla upphör, t.ex. genom att ett aktiebolag likvideras. En fysisk person, som är bosatt i och bedriver näringsverksamhet här eller i en annan stat med vilken saknar avtal eller har ett creditavtal, upphör att vara bosatt här. Uttagsbeskattning bör dock inte ske till den del tillgångarna i verksamheten knyts till ett fast driftställe i . En fysisk person, som är bosatt i och bedriver näringsverksamhet här eller i en annan stat med vilken saknar avtal eller har ett creditavtal, erhåller skatterättsligt hemvist i en annan stat på grund av ett avtal (personen är bosatt här enligt intern svensk rätt men får hemvist i den andra staten på grund av avtalet). Uttagsbeskattning bör dock inte ske till den del tillgångarna i verksamheten knyts till ett fast driftställe i . Ett svenskt aktiebolag erhåller skatterättsligt hemvist i en annan stat på grund av ett avtal om undvikande av dubbelbeskattning ("den verkliga ledningen" flyttas ut). Uttagsbeskattning bör dock inte ske till den del tillgångarna i verksamheten knyts till ett fast driftställe i . En tillgång i en verksamhet som bedrivs i två eller flera stater överförs från till en annan stat med vilken har ett exemptavtal och knyts till ett fast driftställe där. En tillgång i en verksamhet som bedrivs i flera stater överförs från en stat med vilken saknar avtal eller har ett creditavtal till en annan stat med vilken har ett exemptavtal och knyts till ett fast driftställe där. Ett exemptavtal ingås med en stat med vilken tidigare inte haft något avtal eller haft ett creditavtal. En tillgång i en verksamhet som bedrivs i staten blir enligt avtalet knuten till ett fast driftställe där. Utländsk ägare med fast driftställe i Verksamheten vid det fasta driftstället upphör. Det moment som konstituerar det fasta driftstället försvinner. De nu angivna situationerna korresponderar med punkterna i det nya sjätte stycket enligt följande. Punkt Situation 1 1,8 2 2,9 3 3,4,7 4 5,6 I sjunde stycket begränsas tillämpligheten av sjätte stycket punkterna 2 och 3. Uttagsbeskattning skall inte ske till den del tillgångarna knutits till ett fast driftställe i . I dessa fall kan ju fortfarande beskatta avkastning av tillgångarna och vinst vid en avyttring av dem. I samma stycke modifieras vidare punkt 3 avseende fallet att endast en del av inkomsten från en förvärvskälla undantas från beskattning på grund av avtal. Detta fall är för handen om en svensk näringsidkare, som beskattas i , bedriver verksamhet i flera stater och inkomst från ett fast driftställe i en stat undantas från beskattning genom att ett nytt avtal om undvikande av dubbelbeskattning ingås. 7.3 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 2 § 3 mom. Villkoren i första stycket för att ett koncernbidrag skall få verkan vid beskattningen har kompletterats med ett nytt villkor, f, om att mottagaren inte enligt avtal om undvikande av dubbelbeskattning skall anses ha hemvist i en främmande stat. 2 § 15 mom. I det nya momentet har tagits in en avdragsbegränsning. Motiven för denna redovisas i avsnitt 5.2. Avdrag för underskott som uppkommer vid inkomstberäkningen för en delägare som beskattas löpande för inkomst från en utländsk juridisk person får endast utnyttjas mot en vinst från verksamheten i samma utländska juridiska person som uppkommer ett senare år. Avdragsrätten omfattar emellertid inte vinst som uppkommer vid avyttring av andelen i den utländska juridiska personen. 7.4 Lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring I paragrafen har införts en bestämmelse som innebär att för den som har inkomst för vilken betalas skatt enligt lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. skall inkomst av anställning beräknas med ledning av sådan särskild kontrolluppgift som avses i denna paragraf. 7.5 Lagen (1962:381) om allmän försäkring 3 kap. 2 a § Den nya punkten 4 i tredje stycket innnebär att ersättning för arbete som betalas ut till en medlem i en gruppering utgör inkomst av annat förvärvsarbete. Detta får betydelse bl.a. för avgiftsskyldigheten för egenavgifter i 1 kap. 2 § lagen (1981:691) om socialavgifter. Genom ändringen kommer avgiftsskyldigheten för egenavgifter för medlem i en gruppering att motsvara den som gäller för delägare i handelsbolag. 7.6 Kupongskattelagen (1970:624) Ändringen i andra stycket innebär att en gruppering blir skattskyldig för kupongskatt i samma omfattning som ett handelsbolag. 7.7 Lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam Ändringen i andra stycket innebär att en gruppering är skattskyldig enligt lagen. Detta motsvarar vad som gäller för handelsbolag. 7.8 Lagen (1972:820) om skatt på spel Ändringen i andra stycket innebär att en gruppering är skattskyldig enligt lagen. Detta motsvarar vad som gäller för handelsbolag. 7.9 Lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Ändringen i andra stycket innebär att medlemmarna i en gruppering är skattskyldiga för fastighetsskatt. Detta motsvarar vad som gäller för delägare i handelsbolag. 7.10 Lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel Ändringen i andra stycket innebär att medlemmarna i en gruppering liksom delägarna i ett handelsbolag är skattskyldiga enligt lagen. Bestämmelserna om jämkning av skatten i tredje stycket har ändrats. De nya bestämmelserna innebär att en fusion eller inkråmsöverlåtelse vare sig ökar eller minskar uttaget av avkastningsskatt. En jämkning skall såsledes inte ske om den leder till bristande kontinuitet i beskattningen. Det överlåtande företagets förpliktelser i skattehänseende skall gå över på det övertagande företaget. 7.11 Lagen (1990:663) om ersättningsfonder I första stycket föreskrivs att en ersättningsfond skall återföras till beskattning i olika situationer. Enligt första stycket 2 skall återföring ske om hela eller huvudsakliga delen av förvärvskällan under beskattningsåret har överlåtits eller verksamheten har upphört och fonden inte har övertagits enligt sjätte stycket. I första stycket 7 har införts en bestämmelse som innebär att återföring även skall ske om skattskyldighet för inkomst av förvärvskällan har upphört eller om sådan inkomst skall undantas från beskattning på grund av avtal om undvikande av dubbelbeskattning. Om endast vissa inkomster undantas från beskattning skall återföring inte ske. 7.12 Lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. I ett nytt andra stycke upplyses om att bestämmelser om skyldighet för arbetsgivare att lämna särskild kontrolluppgift för beräkning av pensions- grundande inkomst finns i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 7.13 Lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader Ändringen i andra stycket innebär att medlemmarna i en gruppering är skattskyldiga för särskild löneskatt enligt lagen. Detta motsvarar vad som gäller för delägare i handelsbolag. 7.14 Lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder I paragrafen föreskrivs att en periodiseringsfond skall återföras till beskattning i olika situationer. Enligt punkt 1 skall återföring ske om den skattskyldige eller, i fråga om handelsbolag, detta har upphört att bedriva näringsverksamhet. En ändring av närmast redaktionell natur har gjorts i detta led. Enligt en ny punkt 6 skall återföring även ske om skattskyldighet för inkomst av förvärvskällan har upphört eller om sådan inkomst skall undantas från beskattning på grund av avtal om undvikande av dubbelbeskattning. Om endast vissa inkomster undantas från beskattning skall återföring inte ske. 7.15 Lagen (1993:1540) om återföring av skatteutjämningsreserv I paragrafen föreskrivs att en skatteutjämningsreserv skall återföras till beskattning i olika situationer. Enligt punkt 1 skall återföring ske om den skattskyldige eller, i fråga om handelsbolag, detta har upphört att bedriva näringsverksamhet. Enligt ett tillägg till denna bestämmelse skall återföring även ske om skattskyldighet för inkomst av förvärvskällan har upphört eller om sådan inkomst helt skall undantas från beskattning på grund av avtal om undvikande av dubbelbeskattning. Om endast vissa inkomster undantas från beskattning skall återföring inte ske. 7.16 Mervärdesskattelagen (1994:200) 6 kap. 1 § Ändringen innebär att grupperingen liksom handelsbolag är skattskyldig för mervärdesskatt. Detta motsvarar vad som gäller för handelsbolag. Ändringen avser endast grupperingar med säte i . Gruppering med säte utanför är att betrakta som utländsk företagare. Någon särskild reglering för sådan gruppering behövs inte. 7.17 Lagen (1990:684) om upphävande av lagen (1979:609) om allmän investeringsfond Kvarstående avsättningar till allmän investeringsfond - dvs. avsättningar som inte tagits i anspråk för investering eller återförts till beskattning enligt bestämmelserna i den upphävda lagen - skall enligt punkt 4 upphävandelagen återföras till beskattning vid taxering eller, om företaget inte skall taxeras detta år, vid taxering utan särskilt tillägg. Ändringen innebär att återföring skall ske även om skattskyldigheten för inkomst av förvärvskällan har upphört eller om sådan inkomst helt skall undantas från beskattning på grund av avtal om undvikande av dubbelbeskattning. 7.18 Lagen (1990:686) om upphävande av vissa fondförfattningar, m.m. Enligt upphävandelagen skall kvarstående avsättningar till vissa fonder enligt äldre lagstiftning återföras till beskattning vid taxering eller, om företaget inte skall taxeras detta år, vid taxering utan särskilt tillägg. Ändringen i andra stycket innebär att återföring skall ske även om skattskyldigheten för inkomst av förvärvskällan har upphört eller om sådan inkomst helt skall undantas från beskattning på grund av avtal om undvikande av dubbelbeskattning. 7.19 Lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt Tillägget innebär att en medlem i en gruppering kommer att bli skattebefriad för företagsförmögenhet i samma utsträckning som delägare i handelsbolag. Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över betänkandet (SOU 1994:100) Beskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG, m.m. Efter remiss har yttranden avgetts av , , , Kammarrätten i , , Närings- och teknikutveck- lingsverket, i , vid , Föreningen , , , , , , Svenska Bankförening- en, , , , , , , , , , . , och har förutom egna yttranden åberopat yttrandet från . Yttrande har också kommit in från . , , Samhällsvetenskapliga fakulteten vid , Samhällsvetenskapliga fakulteten vid , , Centralorganisationen , i samt har avstått från att yttra sig. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1994/95:91 Beskattningen av europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) och andra inkomstskattefrågor.