prop · GI0322 · 1995-01-01 00:00:00 — De mindre företagens behov av information om regler och om de krav som reglerna ställer på dessa företag bör också kartläggas. Likaså bör uppmärksammas vilken information myndigheterna behöver om hur deras regler påverkar de mindre företagen. Frågan om vad som skall vara statens uppgift i regelinformationen, respektive vad som kan skötas av näringslivet, bör prövas. Den generella utredningen om företagens uppgiftslämnande bör göras av Statskontoret. Detta redovisar vi närmare i bilaga 6. Se över revisionsplikten för små företag! Vi föreslår att regeringen undersöker möjligheterna att avskaffa revisionsplikten i de minsta företagen, i ljuset av avregleringsprogrammet. Erfarenheterna visar att revisionen inte alltid ger rätt information i rätt tid, trots att den ofta är en belastning för de minsta företagen. Revisionen skall i så fall ersättas med andra regler som säkrar information som behövs till staten, banker och andra intressenter. Förslaget kan enligt vissa beräkningar spara mellan 25.000 och per bolag. 4.Gör ytterligare insatser! Undersök offentlig underprissättning och subventioner! Stat och kommun kan på olika sätt hindra konkurrens på lika villkor. Två exempel är: Underprissättning - d.v.s. att en vara eller tjänst säljs till ett lägre pris än vad det kostar att producera den. Subventioner - som innebär att en producent hålls under armarna med offentliga bidrag och stöd av olika slag. har fått mer än 40 anmälningar mot underprissättning och subventioner. Bl.a. har en kommun fått kritik för sub- ventioner till ett hotell, och folktandvården i ett landsting har kritiserats för att länets tandläkare inte kan konkurrera på lika villkor. Regeringen bör undersöka vilka följder detta får, och föreslå åtgärder. Tillåt privat delgivning! Vi föreslår att privat delgivning tillåts för att minska eftersläpningen i delgivningen. bör den offentliga delgivningen betalas med avgifter. Delgivningen släpar efter, p.g.a. att antalet delgivningar ökat kraftigt som stämningsmännen blivit färre. Upp till vart tredje delgivnings- uppdrag misslyckas. Det leder till stora förseningar i indrivningen. Resultatet blir ökade kostnader för staten och förluster för fordringsägarna. När investeringar och produktion försenas eller förhindras genom detta drabbas samhällsekonomin. Skilj på myndighetsutövning och affärsverksamhet! Vi föreslår en undersökning av riskerna med att myndigheter driver affärsverk- samhet som konkurrerar med de företag som berörs av myndighetsutövningen. Sammanblandningen av uppgifter kan ge myndigheten fördelar framför konkurren- terna, inte minst genom att den har insyn i företagens verksamhet. Företagen hamnar i beroendeställning till myndigheten. Om myndigheten blandar samman sina roller kan marknadseffektiviteten skadas. Det kan t.ex. leda till att färre nya företag startas på en marknad. Gör klart när myndigheterna får lägga ut verksamhet påentreprenad! Vi föreslår att departementen går igenom reglerna för sina myndigheter, för att se till att det klart framgår när myndigheten kan lägga ut verksamhet på entreprenad i stället för att utföra den själv. kan gränsdragningen vara oklar. Om reglerna görs klara och tydliga måste myndigheternas upphandling öka, liksom konkurrensen. Nya marknader öppnas då för företagen.