prop · GI0310 · 1995-01-01 00:00:00 — vill här först peka på ytterligare en konsekvens av att regeringens tillåtlighetsprövning i vissa fall kan komma att hänga i luften, nämligen att bestämmelsen i denna paragraf inte innehåller något krav på upprättande av miljökonsekvensbeskrivning som underlag för prövningen i sådana ärenden. I förslaget till lydelse av paragrafen nämns att en miljökonsekvensbeskrivning skall ingå i en ansökan om tillstånd eller i en anmälan enligt balken. Det kan naturligtvis inte ha varit kommitténs avsikt att härigenom i praktiken lätta på kravet på upprättande av miljökonsekvensbeskrivningar i de från miljösynpunkt viktigaste ärendena. Avsikten synes inte ha varit att dessa fall skall täckas in av 2 § i kapitlet. förslag ovan att överväga sådana regler att man alltid får till stånd en tillståndsprövning i de ärenden som regeringen prövar enligt 7 kap. medför emellertid att problemet bortfaller. I annat fall måste ett tillägg göras till paragrafen där det framgår att en miljökonsekvensbeskrivning skall upprättas också i de ärenden där regeringen enbart gör en tillåtlighetsprövning. - - - Skyldigheten att upprätta miljökonsekvensbeskrivning även i alla anmälningsärenden enligt balken kan ifrågasättas. I många mindre ärenden torde det inte vara nödvändigt att upprätta en sådan beskrivning. - - - Beträffande övriga förslag i 9 kap. har ingen invändning mot förslaget i 4 § att lagfästa kravet på redovisning av alternativ inklusive "nollalternativet", eftersom detta motsvarar vad som gäller i EG-rätten. Inte heller mot förslaget till lydelse av 7 § har någon invändning. 13.15 för kärnavfallsfrågor, KASAM: KASAM betraktar - utifrån sitt uppdrag att överväga hur kärnkraftens avfallsfrågor långsiktigt bör hanteras - ett system med väl genomarbetade och trovärdiga miljökonsekvensbeskrivningar som nödvändigt, om det skall bli möjligt att få acceptans bland allmänheten för de tekniska lösningar som kan bli aktuella. En förutsättning för denna acceptans är att miljökonsekvensbeskrivningar har tagits fram i öppen dialog mellan berörda intressen. - - - Den föreslagna begränsningen till sådana planerings- och beslutsprocesser som regleras i nuvarande naturresurs-, plan- och miljölagstiftning eller på annat sätt är direkt författningsreglerade har KASAM inga erinringar mot. - - - Det eller de system, för vilka konsekvenserna av alternativa beslut skall beskrivas, kan alltså ha en mycket stor utsträckning i rummet. Även den mest ambitiöst upplagda miljökonsekvensbeskrivning kan därför lätt kritiseras för att ha förbisett viktiga miljöaspekter, eller för att ha gjort alltför kraftiga avgränsningar. Sådan kritik är önskvärd i en öppen och demokratisk beslutsprocess. Det måste emellertid finnas ett sätt att skilja viktig och saklig kritik från sådan som ägnar sig åt petitesser in absurdum, kanske med enda syfte att förhala besluten. - - - För att bedöma fullständighet och avgränsning i stora och svårbemästrade miljökonsekvensbeskrivningar krävs kunnande inom flera specialområden. Enligt KASAMs uppfattning är det oreal- istiskt att föreställa sig att all denna specialistkompetens skall finnas representerad vid länsstyrelserna (jfr. s. 553 nederst). - - - I betänkandet finns en tendens att använda begreppet "nollalternativ" som om det vore en väl definierad företeelse. - - - Begreppet nollalternativ är ingalunda alltid identiskt med vad som är bäst för miljön. Ett icke-handlande, kan tänkas leda till större miljöpåverkan än den påverkan som själva anläggandet av reningsverket innebär. Kanske bör ett nollalternativ generellt definieras som det scenario som kan skönjas om en föreslagen aktivitet inte alls kommer till stånd. I vart fall kan ett nollalternativ inte definieras som "att det inte sker någon förändring alls" (jfr. s. 550 överst). - - - Enligt KASAMs uppfattning måste alltså nollalternativet väljas med största omsorg. Den som i egenskap av sökande har att utarbeta en miljökonsekvensbeskrivning kan ha behov av tillgång till en oberoende och kompetent instans som diskussionspartner inför valet av nollalternativ. KASAM ansluter sig till grundsatsen att ansvaret för att ta fram en miljökonsekvensbeskrivning skall ligga på sökanden och att denne skall bära de kostnader som uppstår. Det är då av största vikt att säkerställa att en bred allmänhet uppfattar miljökonsekvensbeskrivningarna som dokument, vars innehåll präglas av hög kvalitet. Organisatoriska lösningar bör väljas som så långt möjligt säkerställer krav på hög kvalitet. --- KASAM ser det som väsentligt att ansvaret för allsidighet och kvalitetskontroll av miljökonsekvensbeskrivningar läggs utanför de sektorsmyndigheter, som skall ta ställning i tillståndsfrågan. Vi delar i väsentliga stycken de tankegångar om fristående ställning samt nära och bred kontakt med medborgarna som förs fram i reservation nr. 1 (del 2 s. 221) och om vikten av offentlig presentation och utfrågning kring miljökonsekvensbeskrivningar som uttalas i det särskilda yttrandet nr. 7 (del 2, s. 282). --- Också för den, som i egenskap av sökande har att ta fram miljökonsekvensbeskrivningar, kommer sannolikt ett sådant fristående expertorgan att vara av största värde. Sökanden kan härigenom få tillgång till expertis som kan medverka till att ta tillvara, utveckla och samordna kunskap av betydelse för det aktuella projektet. --- KASAM föreslår att en oberoende MKB-instans, gärna efter nederländskt mönster, inrättas i och att den särskilde utredaren ges tilläggsdirektiv i detta syfte. 13.16 : Tingsrätten kan i dess egenskap av vattendomstol bekräfta att det vid tillståndsprövningen är ytterst betydelsefullt att ha en väl utförd redovisning av projektets förväntade miljökonsekvenser som beslutsunderlag. Det finns därför all anledning att på sätt kommittén föreslår ta in bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar i . I betänkandet framhålls bland annat, att arbetet med beskrivningen måste bestå av bearbetning av information i större utsträckning än i själva insamlandet av data. Enligt tingsrättens erfarenhet är miljökonsekvensbeskrivningar tyvärr ofta bristfälliga i detta mycket väsentliga avseende och det kan därför finnas anledning att överväga om kravet på bearbetning av informationen också borde framgå direkt av lagtexten. 13.17 : I 9 kap. anges vissa mycket allmänna regler om miljökonsekvensbeskrivningar och annat planeringsunderlag. Tveklöst är det ur samhällsplanerings- och beslutsaspekter av yttersta vikt att man vid beslutsfattandet har ett tillfredsställande analysmaterial till sitt förfogande. Det är viktigt att detta föreligger redan på ett sådant stadium av handläggningen att det i realiteten får betydelse för beslutsfattandet. Men det måste också vägas in att den sökande parten skall veta i vilken utsträckning som det föreligger ett sådant krav. --- Det är svårt att se vilka situationer som inte täcks av de i 2 kap. 1 § uppräknade lagarna. - - - I 9 kap. 1 § anges som ett tvingande krav att det skall upprättas en miljökonsekvensbeskrivning i verksamhet, där hantering av kemisk eller bioteknisk produkt eller vara eller någon annan åtgärd kan befaras medföra betydande påverkan på människors hälsa eller miljön eller äventyra en långsiktig hushållning med naturresurser. Om man tar detta krav på miljökonsekvensbeskrivning och ställer det i linje med de funderingar om vilka överklagandemöjligheter som skall finnas, kan det tyckas ur rättssäkerhetssynpunkt tveksamt att ha ett så allmänt formulerat krav. Det synes i de flesta situationer vara tillfredställande med de krav som anges enligt 9 kap. 2 §. I betänkandet betonas behov av ett system som är balanserat och möjliggör ett praktiskt handläggande av tillståndsärenden. Betänkandet anger att det är viktigt att utveckla och använda en miljöanpassad beslutsteknik. Internationellt har ett flertal länder redan lagstiftat om sådana krav på miljökonsekvensbeskrivning, bl.a. och . Inom EG har särskilda direktiv utarbetats (85/337). Det kan dock inte anses självklart att en tvingande regel med så allmänna rekvisit skulle ge de agerande parterna större vilja att tillhandahålla ett bättre beslutsunderlag. Det synes ur flera synvinklar bättre befrämja ett kvalitativt bättre beslutsunderlag om man i detaljreglering angav i vilka situationer som man ställer krav på en miljökonsekvensbeskrivning. 13.18 : Det bör i själva lagtexten framgå vilka krav man kan ställa på MKB som dokument och procedur. Förebild bör vara samt erfarenheter från främst . 13.19 : Vad gäller frågan om MKB anser inte forskningsnämnden att kommittén i alla avseenden valt den mest lämpliga utformningen. Reglerna bör placeras i anslutning till 20 kap. 6 § lagförslaget, eller hellre komplettera densamma. Där behandlas nämligen frågan om vilket beslutsunderlag som krävs i ett tillståndsärende. I 20:6 sägs endast att ansökan eller anmälan skall innehålla de uppgifter som behövs för prövningen - utan minsta hänvisning till reglerna om MKB. Reglerna om beslutsunderlag är dessutom onödigt vagt utformade, även med hänsyn tagen till det välkomna förslaget att MKB:n "vid behov" skall redovisa alternativa lösningar, däribland den s.k. "nollösningen". EG:s direktiv i frågan är betydligt mer omfattande, likaså vilken har tillträtt. (Det skulle m.a.o. inte innebära någon radikal förändring av svensk rätt att i 9 kap. (alternativt 20 kap.) ange åtminstone det mera centrala innehållet i en MKB.) 13.20 , NFR: NFR delar utredningens åsikt att miljökonsekvensbeskrivningar skall ingå i beslutsunderlaget i avgöranden som påverkar människor och miljö (del 1, s. 39), och att en sådan beskrivning skall föreligga på ett mycket tidigt stadium, innan de första reella besluten fattats i en fråga. Kraven på miljökonsekvensbeskrivningens omfattning bör naturligtvis stå i proportion till vad beslutet avser, men det är angeläget att varje konsekvensbeskrivning verkligen utgör ett seriöst fösök att beskriva, analysera och bedöma konsekvenserna av olika åtgärder. Upprättandet av miljökonse- kvensbeskrivningar får inte bli en slentrianmässig procedur. Att bedöma vilka konsekvenser en föreslagen åtgärd eller verksamhet kan få på miljön kan ofta vara mycket komplicerat. NFR vill därför med kraft påtala vikten av att miljökonsekvensbeskrivningar skall vila på vetenskaplig grund. Man bör därför överväga om inte särskilda kunskapskrav bör fordras av de som skall upprätta miljökonsekvensbeskrivningar. 13.21 : Lagförslagets kapitel 9 rörande miljökonsekvensbeskrivningar uppfyller de krav som kan ställas i detta avseende. En miljökonsekvensbeskrivning kan ses som en minimiförutsättning för att inte fatta miljömässigt dåliga beslut. En utvidgning till att även inkludera nollalternativ och någon alternativ lokalisering eller alternativ utformning förbättrar förutsättningarna för bra beslut. Än bättre vore ett mer planmässigt sökande efter alternativ som ger uthålliga lösningar. Detta kan dock ingå i utformningen av tillämpningsföreskrifter. - - - Det bör av pedagogiska skäl beskrivas vilka beslut som måste föregås av miljökonsekvensbeskrivningar och vilka beslut som inte kräver miljökonsekvensbeskrivningar (marknadsbeslut) behandlas mer genomgående i förarbetet till den färdiga lagprodukten och därigenom minska gränsdragningsproblematiken i denna fråga. 13.22 i : Styrelsen instämmer i huvudsak i kommitténs bedömningar och tillstyrker förslagen. Kommittén anser att det är sökanden eller den som anmäler som skall ansvara för och bekosta att en miljökonsekvensbeskrivning upprättas och att den uppfyller kraven. delar i stort även denna uppfattning. Vissa undantag bör dock finnas, då samhället bekostar en konsekvensbeskrivning helt eller delvis. - - - Av utredningen framgår inte några detaljer hur miljökonsekvensbeskrivningar skall utformas för skogsbrukets del. Det är därför svårt att bedöma vilka konsekvenser ett generellt krav på konsekvensbeskrivning kan få. Skogsvårdsstyrelsernas lokala erfarenhet bör dock utnyttjas på något sätt, t.ex. genom remisser. - - - Kommittén föreslår också att regelmässigt skall vara remissinstans vid tillståndsärenden som omfattas av krav på MKB. Detta kan kanske bli något tungrott. Om länsstyrelserna regelmässigt skall vara remissinstans bör vara beroende av vilka tillståndsprövningar, som det kommer att krävas MKB för. 13.23 i : föreslår att en miljökonsekvensbeskrivning skall ingå i en ansökan om tillstånd eller i en anmälan som görs enligt eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av balken. - - - Det finns en risk att miljöskyddskommitténs förslag ges en alltför vid tolkning, med följd att en mängd ärenden med mycket begränsad miljöpåverkan måste föregås av miljökonsekvensbeskrivning. - - - föreslår att krav på miljökonsekvensbeskrivning enligt begränsas till ansökan om tillstånd för verksamhet eller åtgärd som kan befaras medföra betydande miljöpåverkan. 13.24 i : 9:2. När det gäller föreskrifter om MKB för arbetsföretag inom jord- och skogsbruket bör inte ske någon försvagning av nuvarande tillämpning, där möjlighet finns att kräva MKB i det enskilda fallet enligt naturvårdslagen. Det finns också anledning att i föreskrifter ange krav på samråd och information i tidiga skeden med myndigheter och allmänhet motsvarande vad som gäller i ML och PBL. 13.25 i : Allmänt sett anser att det är bra att reglerna om MKB utvecklas. Lagen bör dock tydligare reglera dels hur processen med MKB skall genomföras och dels vad en MKB skall innehålla. Omfattningen av en MKB kan rimligen inte vara densamma i en tillståndsansökan och i en anmälan utan någon koppling till de planerade åtgärdernas effekter. En preliminär MKB enligt standardiserade krav bör upprättas i inledningsskedet av ett projekt eller ett ärende. Den bör presenteras för myndigheten samt för övriga berörda. Denna preliminära MKB bör ligga till grund för ett myndighetsbeslut om huruvida en fullständig MKB skall upprättas eller ej samt vilken omfattning den skall ha. - - - Krav bör införas om att beslut som går emot slutsatserna i en MKB om vad som är bästa alternativ för miljön alltid skall motiveras. 13.26 i : Kravet på miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) har enligt kommit att få en alltför vidsträckt tillämpning. I samband med att kravet på MKB förs över till bör det göras en behövlig avgränsning av de tillfällen då MKB skall krävas. bör övervägas om man inte i skall ta in regler om allmänhetens medverkan i samband med att MKB upprättas, något som saknas. Allmänhetens medverkan har haft stor betydelse när det gällt att utveckla den amerikanska förebilden till MKB till ett instrument av betydelse för samhällsutvecklingen. 13.27 i : Det måste ligga inom berörda länsstyrelsers ansvarsområde att gemensamt upprätta de åtgärdsplaner som behövs för att miljökvalitetsnormer skall kunna uppfyllas över länsgränserna. skall inte och behöver inte ha denna operativa uppgift, men bör ha ett tillsynsansvar för att så sker. 13.28 i : Det är viktigt att kravet på utredning av alternativa utformningar och lokaliseringar samt redovisning av en s.k. nollösning ställs redan i lagen. Det är fråga om grundläggande kriterier för en MKB. - - - Det kan i de situationer som åsyftas i 9 kap. 1 § 2 st. vara befogat att företagaren genom en MKB i förväg gör klart för sig de miljömässiga konsekvenserna av en tänkt åtgärd. Det är emellertid ur trovärdighetssynpunkt tveksamt att utforma regeln som ett absolut krav på en MKB i sådana fall där verksamheten kanske överhuvud taget inte står under tillsyn. Däremot när det gäller planärenden enligt PBL, vilka situationer utredningen främst åsyftar, borde det anges ett direkt krav, antingen i PBL eller i . 13.29 i : Om kraven på en "obligatorisk" MKB skall kunna upprätthållas både beträffande ansökan och anmälan enligt balken, kommer det att komplicera ärendehandläggningen avsevärt - särskilt om nedanstående synpunkter om "offentlighet" beträffande MKB vinner gehör. Kravet på MKB bör mot bakgrund av det nu anförda begränsas enbart till tillståndsärenden med en diskretionär rätt för att kräva MKB även i anmälningsärende där så anses påkallat. Alternativt kan MKB uteslutas vid tillståndsärende av mindre vikt eller omfattning. finner i övrigt kommitténs förslag mycket bra. Likväl kvarstår en del brister vad gäller allmänhetens påverkan och insyn i MKB-arbetet. För att detta skall tillgodoses i enlighet med det ursprungliga syftet med en MKB måste någon form av offentliggörande eller samråd ske. Jämförelser kan göras med motsvarande som sker enligt 12 a § i ML med informationsskyldighet för den som söker tillstånd till en åtgärd, eller t.ex. förfarandet enligt PBL för detaljplaner m.m. Enligt mening bör därför 9 kap. kompletteras med sådana bestämmelser om utställning, kungörelse eller samråd beträffande MKB:n. Detta medför också att MKB:n kan bli föremål för eget beslut. Vidare kan då övervägas huruvida sådana godkännandebeslut skall kunna överklagas eller ej. 13.30 i : Kravet på MKB tillhör paraplybestämmelserna i balken. Där anges syftet med MKB och när en MKB skall upprättas men inte dess omfattning och vad den mer i detalj skall innehålla. Det skall avgöras från fall till fall. Detta lägger större ansvar och tyngd på själva processen, dvs. att prövningen eller planeringen går till så att råd och synpunkter angående MKB kan komma in tidigt och från en bred krets. instämmer i denna inriktning men vill betona att det kommer att behövas garantier i följdlagstiftningen för tidiga samråd, öppenhet för allmänheten, befogenheter för prövningsmyndigheten och stödjande centrala råd, om MKB skall bli det hjälpmedel som var tänkt. Det uttryckliga kravet på redovisning av nollalternativ och andra alternativ tillstyrks av . - - - Beslut av genomgripande betydelse för miljön fattas ofta utanför prövningssystem, t.ex. beslut om beskattning och avdragsrätt. Någon form av miljökonsekvensbedömning bör göras vid beslut inom andra politikområden. - - - Bestämmelserna om miljökvalitetsnormer och miljökonsekvensbeskrivningar skall enligt 2 kap. 1 § tillämpas bland annat för skötsel av skogs- och jordbruksmark. Dagens fiskemetoder kan ha en liknande påverkan på miljön och det finns goda skäl för att låta bestämmelserna i 8 och 9 kap. i vara tillämpliga även på fiske och fiskevård. 13.31 i : Av 9 kap. 6 § bör framgå att utöver sin roll som kunskapsförsörjare även har ett ansvar för uppföljning av miljövårdsarbetet och miljösituationen. 13.32 i län: Att alla ansökningar och anmälningar skall åtföljas av en miljökonsekvensbeskrivning (MKB) innebär att man ställer samma formella krav på en beskrivning som kan variera i omfång. - - - Det finns en uppenbar risk för att MKB-begreppet kan urvattnas av detta. Det finns därför goda skäl att precisera innehållet i en MKB och införa begrepp som förenklad MKB och fullständig MKB. Det bör vara den prövande myndigheten som avgör vilken nivå av MKB som skall krävas. Detta innebär att tidigt samråd måste ske med den prövande myndigheten. - - - Det är värdefullt att man i lagtexten understryker att miljökonsekvenserna skall utredas under planeringsprocessen och inte som ibland har skett efter det att ett projekt har fastställts och antagits. I ett sådant fall utgör MKB inget underlag för bedömningen om det bästa alternativet valts, utan bara en uppräkning av påverkan från det aktuella och antagna alternativet. Ett särskilt problem utgör MKB när det gäller påverkan av människors hälsa. 13.33 i : Genomarbetade miljökonse- kvensbeskrivningar och krav på att redovisa alternativ till huvudförslaget inklusive ett nollalternativ är bra. Länsstyrelsernas roll som samordnare och förmedlare av underlagsmaterial är betydelsefull. För att länsstyrelserna på ett bra sätt skall kunna fullgöra den rollen krävs att lässtyrelsen får ett i balken lagstadgat ansvar för samordning av miljöfrågorna i länet. 13.34 i : tillstyrker att krav på konsekvensbeskrivning för alternativ och 0-alternativ skrivs in i balken. Krav bör även ställas på sökanden att denne har övervägt även de alternativa lösningarna innan ansökan eller motsvarande inlämnas till myndigheten. Miljöskyddslagens regler om samråd i tidiga skeden med tillsynsmyndigheterna och allmänheten bör föras in i balken och tillämpas generellt. Dessa krav, som delvis motsvarar kommunernas samrådsskyldighet vid planläggning enligt PBL, bör lämpligen knytas till regelsystemet om MKB. 13.35 i : Den ökade ansvarsspridningen i miljövården ger till konsekvens att vissa uppgifter successivt flyttas från myndigheterna till företagen. Det gäller bl.a. för vissa utredningar och i kontrollhänseende. Man kan här, utan att anföra invändningar, peka på att bl.a. de höjda/breddade MKB-kraven medför ökade utredningskostnader på sökandesidan. Vi utgår även på denna punkt av praktiska skäl från, att behovet närmare får värderas i lika fall av den prövande myndigheten. 13.36 i : Kunskapsförmedling och opinionsbildning är mycket viktiga för ett bra miljöarbete och som underlag för miljökonsekvensbeskrivningar. - - - Det är önskvärt att man exemplifierar vilken typ av arbetsföretag det kan gälla. 13.37 i : är i stort positiv till den föreslagna utvidgningen av skyldigheten att upprätta miljökonse- kvensbeskrivningar. Ändå finns det anledning att i detta sammanhang varna för risken att det kan uppstå en omfattande "MKB-byråkrati". - - - Regeringen bör således ge myndigheter och andra berörda tillräckligt tydliga anvisningar i detta avseende, så att man vågar förenkla miljökonsekvensbeskrivningarna när så är motiverat. 13.38 i : Det är av största vikt att tillstånds- och anmälningspliktiga arbetsföretag förses med MKB, miljökonsekvensbeskrivning. Detta krav bör, helt i enlighet med kommitténs förslag, även gälla sådana arbetsföretag inom jord- och skogsbruk som regleras genom . - - - Vad som framgår av specialmotiveringen till 3 kap. 2 § bör därför närmast gälla arbetsföretag som inte regleras i . Kravet på MKB för 0-alternativ och andra alternativ är en styrka i förslaget. Här bör krav också ställas på att sökanden har övervägt även de alternativa lösningarna innan ansökan eller motsvarande inlämnas till myndigheten. - - - Miljöskyddslagens regler om samråd i tidiga skeden med berörda myndigheter och allmämheten, bör föras in i balken och tillämpas generellt. Dessa krav, som delvis motsvarar kommunernas samrådsskyldighet vid planläggning enligt PBL, bör lämpligen knytas till regelsystemet om MKB. 13.39 kommun: MKB bör alltid göras i ett planeringsskede. Den är ett nödvändigt och självklart beslutsunderlag för all planering. - - - Detaljeringsgraden kommer att variera från en mycket enkel beskrivning till en mycket detaljerad och analyserande. Att alltid begära MKB för alla tillstånd eller anmälningspliktiga verksamheter enligt balken verkar dock något överdrivet. - - - Beskrivningar av konsekvenserna på miljön vid planläggning bör även följas av en beskrivning av de kommunalekonomiska konsekvenserna av planen. Även här bör redovisning av nollalternativ ske. Det är angeläget att metoder som är enkla att tillämpa även kan utvecklas på detta område. 13.40 : Utredningen föreslår att miljökonsekvensbeskrivningar skall vara obligatoriska vid prövningar och anmälningar enligt . Omfattningen av dessa beskrivningar måste naturligtvis anpassas till verksamhetens påverkan på miljön och människors hälsa och vi förutsätter att närmare föreskrifter kommer att ges ut med vägledning om beskrivningarnas utformning och omfattning. 13.41 kommun: Enligt kommunen är det viktigt att lagtexten preciseras vad gäller miljökonsekvensbeskrivningar. Vidare är det enligt kommunen viktigt att hålla i minnet att en miljökonsekvensbeskrivning inte alltid kan ge svar på alla frågor. - - - Kommunen anser dessutom att lagtexten måste innehålla mer preciserade kriterier för när en miljökonsekvensbeskrivning skall upprättas. I annat fall blir detta obligatoriskt även i anmälningsärenden av enklare karaktär. Detta kan enligt kommunen inte anses vara motiverat. 13.42 kommun: Reglerna om miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) bör byggas ut och förtydligas.