prop · GI036 · 1995-01-01 00:00:00 — Inskrivningen skall vara en förutsättning för att en totalförsvarspliktig skall vara skyldig att fullgöra värnplikt eller civilplikt. Mönstring skall vidare vara en förutsättning för inskrivning för tjänstgöring med värnplikt eller med civilplikt med längre grundutbildning än . Inskrivningsbesluten beträffande dem som mönstras skall fattas i omedelbar anslutning till mönstringen och skall innebära att den prövade på grundval av resultatet från mönstringen placeras i en befattningsgrupp för chefer, för specialister eller för övriga. Inskrivning skall ske för värnplikt, civilplikt eller i en utbildnings- reserv. För värnplikt och civilplikt skall skrivas in så många totalförsvarspliktiga som behövs för Försvars- maktens och det civila försvarets behov i krig eller för Försvarsmaktens behov för den fredstida beredskapen. I utbildningsreserven skall endast finnas sådana totalförsvarspliktiga som i lagen åläggs en skyldighet att mönstra och fullgöra grundutbildning . Utbildningsreserven kommer därför inte att innehålla kvinnor. Utbildningsreserven skall vara gemensam för det militära och det civila försvaret. Regeringen bemyndigas att ta i anspråk och skriva in för värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning än de totalförsvars- pliktiga som efter mönstring placerats i utbild- ningsreserven, om det behövs med hänsyn till Sveri- ges försvarsberedskap. Denna möjlighet skall finnas fram till det kalenderår då den totalförsvars- pliktige fyller , förutsatt att han inte har tagits i anspråk för andra uppgifter inom totalförsvaret utan kvarstår i utbildningsreserven. En totalförsvarspliktig som placerats i utbild- ningsreserven skall också kunna skrivas in för civilplikt med en grundutbildning som inte över- stiger . Om beslutet om inskrivning för värnplikt eller civilplikt innebär att den totalförsvarspliktige skall fullgöra grundutbildning, skall beslutet också innehålla besked om den befattning eller typ av befattning som han eller hon skall utbildas till liksom var grundutbildningen huvudsakligen skall fullgöras och hur länge den skall pågå. Om grundutbildningen skall pågå , skall dessutom anges året och månaden när grundutbildningen är planerad att börja. Dessutom skall besked ges om grundutbildningens längd. Inskrivning för civilplikt som inte omfattar grundutbildning kan ske. I sådana fall skall bestämmas vilken befattning den som skrivs in skall upprätthålla. skall finnas kvar men får formellt sett en ny funktion. Nämnden skall utgöra en del av det centrala verkets organisation. En totalförsvarspliktig som efter mönstring är missnöjd med ett beslut om inskrivning får hos inskriv- ningsnämnden begära en förnyad prövning. En inskriv- ningsnämnds beslut skall kunna överklagas till den myndighet som regeringen bestämmer. Utredningarnas förslag: Överensstämmer i stort med regeringens förslag. och UFT har dock lämnat olika förslag när det gäller frågan om vilka som skall kunna skrivas in i utbildningsreserven. har föreslagit att även kvinnor som frivilligt ansökt om att få fullgöra militär grundutbildning eller lång civil sådan skall kunna placeras i utbildnings- reserven medan UFT däremot föreslagit att utbildningsreserven enbart skall innehålla personer som är skyldiga att fullgöra lång grundutbildning. har vidare föreslagit att inskrivningsbeslutet skall kunna fattas upp efter mönstringstillfället medan UFT ansett att den mönstrade skall underrättas redan vid mönstringstillfället om innehållet i inskrivningsbeslutet eller om att han inte är skyldig att fullgöra någon tjänstgöring. Remissinstanserna: Förslaget att det centrala verket skall handha beslut om inskrivning av de totalförsvarspliktiga tillstyrks av flertalet remissinstanser. Ett flertal landsting har emellertid tolkat utredningarnas förslag som om verkets ansvarsområde skulle medföra ett omfattande merarbete för landstingen vid fullgörandet av det bemannings- och planeringsansvar som åligger dessa. Flertalet remissinstanser ställer sig positiva till att endast det antal totalförsvarspliktiga som behövs i krig i Försvarsmakten och det civila försvaret eller för Försvarsmaktens fredstida beredskap skrivs in för värnplikt eller civilplikt. Försvarsmaktens organisationsmyndighet har dock anfört att alternativ till de principer för uttagning av värnpliktiga, som fastlades försvarsbeslut och som också utredningarna utgått ifrån, bör övervägas inför nästa försvarsbeslut. Försvarsmaktens organisationsmyndighet har bland annat framhållit att en modell med utbildningsreserv riskerar att ändra de tjänstgöringsskyldigas inställning till värnplikten i en för det militära försvaret ogynnsam riktning. Även andra remissinstanser har ställt sig negativa eller tveksamma till ett system med en utbildningsreserv. har t.ex. föreslagit att de som inte tas ut vid mönstringen till en utbildning i stället direkt placeras i ett s.k. disponibilitetsregister. Verket har anfört att åldersgränsen för hur länge de som placerats i ett sådant register skall vara skyldiga att med hänsyn till försvarsberedskapen fullgöra lång grundutbildning bör gå vid och inte vid föreslagna . Samma lösning har förordats av . har anfört att den pliktpersonal som är hälso- och sjukvårdspersonal och som inte tas i anspråk för grundutbildning i samband med mönstringen i stället skall ställas till sjukvårdshuvudmannens disposition för placering i dennes krigsorganisation. har dock biträtt förslaget om en utbildningsreserv och har särskilt betonat vikten av att ur utbildningsreserven kunna hämta personal för placering inom det civila försvaret. Civilbefälhavaren i Övre Civilområde har anfört att tillskapandet av utbildningsreserven medför att rekryteringsbasen för bl.a. frivilligorganisationerna ökar. Även flera fri- villigorganisationer har ställt sig positiva till de möjligheter förslaget öppnar för dessa att ur utbildningsreserven rekrytera yngre män. Flera remissinstanser har varit negativa till att den totalförsvarspliktige vid inskrivning efter mönstring skall placeras in i en befattningsgrupp. Över- styrelsen för civil beredskap har ställt sig tveksam till att den militära kategoriindelningen överförs till det civila försvaret. har påpekat att inplaceringen i befattningsgrupper är ett alltför grovt instrument för att vara bindande för en mönstringsförrättare. Verket har därvid uttryckt farhågor om att inplaceringen av en mönstrad i en befattningsgrupp för vilken han är bäst lämpad kan leda till att brister i krigsorganisationen uppstår om placeringen förhindrar att den mönstrade skrivs in för tjänstgöring i en befattning som tillhör en annan befattningsgrupp. Inte heller Vapenfristyrelsen har tillstyrkt förslaget om placering i en befattningsgrupp efter mönstringen. och Vapenfria Tjänstepliktigas Medin- flytandeorganisation har också ställt sig negativa till en inplacering i befattningsgrupp. Också förslaget om vad ett beslut om inskrivning skall innehålla har fått kritik. Det är framför allt Försvarsmaktens organisations- myndighet och som vänt sig mot förslaget att inskrivningsbe- slutet skall innehålla uppgifter om befattning eller typ av befattning, utbildningsplats, utbildningstidens längd samt året och månaden då utbildningen är planerad att börja, oavsett i förhållande till mönstringstillfället som utbildningen skall påbörjas. har också ansett att utredningarnas förslag om vad ett inskrivningsbeslut skall innehålla för den som skall utbildas inom det civila försvaret är alltför långt- gående. har i den delen anslutit sig till det särskilda yttrande som experten lämnat i UFT. Skälen för regeringens förslag Ett genomförande av regeringens förslag om en gemensam plikt - en totalförsvarsplikt - innebär att ett centralt verk bör handha frågorna om att ta i anspråk personal med sådan plikt. Med en sådan organisation blir det lättare än nu att prioritera mellan de olika personalbehoven inom totalförsvaret och myndigheten kommer också att få den erforderliga överblicken över personal- tillgången. Det är emellertid viktigt att understryka att det centrala verket inte i något avseende kommer att ha ansvaret för planeringen av verksamheterna inom det civila försvaret eller inom Försvarsmakten. De farhågor som uttryckts av landstingen om att en centralisering skulle medföra ett omfattande merarbete för dessa, genom att all landstingspersonal som ingår i landstingens perso- nalplan för krig skulle skrivas in av verket för civilplikt, bygger på en missuppfattning. Regeringen har redogjort för att den "krigsplacering" som sker till följd av en arbetstagares anställningsförhållande inte berörs av förslaget. Endast i den mån en bemanningsansvarig myndighet vill försäkra sig om en viss persons medverkan i krig, och det med denne inte föreligger något anställningsavtal eller annat avtal som reglerar en sådan tjänstgöring eller om det rör sig om en nyckelperson, kan det bli aktuellt att hos verket begära inskrivning för civilplikt. Centraliseringen innebär också att den som har att planera för en verksamhet i krig och som vill försäkra sig om att en nyckelperson inte tas i anspråk för någon annan uppgift inom totalförsvaret kan anmäla sitt behov till verket. Regeringen återkommer närmare till detta under redogörelsen för bestämmelserna om krigsplacering. Att ett centralt verk handhar besluten om inskrivning också enligt regeringen för en enhetlig och rättssäker behandling av den enskilde. Regeringen ansluter sig till utredningarnas förslag om att inskrivning för värnplikt, civilplikt eller i utbildningsreserven skall ske sedan det står klart att den totalförsvarspliktige har förutsättningar att fullgöra sådan tjänst. Såsom UFT föreslagit och också förordat bör beslutet fattas i omedelbar anslutning till mönstringstillfället. Regeringen ansluter sig också till UFT:s bedömning att endast män som har mönstrat skall kunna skrivas in i en utbildningsreserv. I förhållande till nuvarande ordning innebär regeringens förslag endast den skillnaden att det efter mönstring öppnas en möjlighet att rekrytera unga män till grundutbildning inom och för senare krigsplacering i det civila försvaret. Bedömningen av om den totalförsvarspliktige bör skrivas in för värnplikt, civilplikt, i utbildningsreseven eller befrias från skyldigheten att fullgöra värnplikt eller civilplikt bör göras på grundval av vad som framkommit vid de medicinska och psykologiska undersökningarna och vad som i övrigt inhämtats vid mönstringen om den undersöktes utbildning, kunskaper och färdigheter. Regeringens förslag i den delen överensstämmer med nuvarande ordning inom det militära försvaret. Detta innebär att den som inte uppfyller de medicinska kraven för en militär befattning - t.ex. på grund av en mindre hörselnedsättning eller allergi - i stället bör kunna skrivas in för civilplikt. En förutsättning för inskrivning för värnplikt eller civilplikt bör dock vara att det finns behov av och resurser för att utbilda de mönstrade. Regeringen anser således, såsom tidigare anförts, i likhet med utredningarna och flertalet remissinstanser att det främst skall vara krigsorganisationens behov som skall styra hur många som skall utbildas. Därutöver bör också ett antal totalförsvarspliktiga utbildas för att upprätthålla Försvarsmaktens beredskap i fred. Detta innebär, när det gäller Försvarsmakten, att så många totalförsvarspliktiga bör skrivas in för värnplikt att såväl ordinarie som re- servkrigsbefattningarna bör kunna besättas med utbildad personal samt att personal bör finnas att tillgå för att ersätta dem som avgår och för att upprätthålla beredskapen i fred. På motsvarande sätt bör endast så många skrivas in för civilplikt efter mön- string som det finns behov av inom det civila försvaret. Detta innebär - enligt vad regeringen redogjort för under avsnitt 6 - att den inskrivning för civilplikt som kan beräknas ske efter mönstring till stor del kan komma att bestå av sådana mönstrade som begärt att få vara vapenfria och som bör få genomgå en längre grundutbildning än . Regeringen vill dock framhålla - vilket också framgår av vad som sägs i det följande - att det är den totalförsvarspliktiges lämplighet som skall vara styrande för inskrivningsbeslutet. Inskrivning för civilplikt bör också undantagsvis kunna ske efter mönstring för kortare grundutbildning än eller för ingen utbildning alls - beroende på den totalförsvarspliktiges bakgrund, utbildning och var han kan förväntas göra störst nytta för totalförsvaret. En konsekvens av regeringens ställningstagande till att inte fler bör utbildas inom det militära och civila försvaret än det finns behov och resurser till, kan förväntas bli - i likhet med vad som redan gäller - att inte alla män i en årskull kan skrivas in för utbildning inom totalförsvaret. De som efter mönstring inte skrivs in för värnplikt eller civilplikt bör emellertid tas till vara som en resurs för totalförsvar genom att, såsom utredningarna föreslagit, placeras i en utbildningsreserv. m.fl. remissin- stansers kritik mot att de totalförsvarspliktiga som inte skrivs in för värnplikt eller civilplikt placeras i en utbildningsreserv har av regeringen främst uppfattats som en kritik mot benämningen av reserven. Regeringen anser emellertid att det - om benämningen utbildningsreserv väljs - klarare åskåd- liggörs för den enskilde som placerats där att han kan bli skyldig att fullgöra värnplikt eller civilplikt med lång utbildning, om det behövs med hänsyn till försvarsberedskap. Detta till skillnad mot andra totalförsvarspliktiga som endast kan skrivas in för civilplikt med eventuell grundutbildning än . Regeringen delar utredningarnas förslag att det ur utbildningsreserven skall vara möjligt att med civilplikt ta i anspråk totalförsvarspliktiga för kortare utbildning inom det civila försvaret. Enligt nuvarande ordning kan inte en värnpliktig som placerats i utbildningsreserven tas i anspråk för t.ex. civilförsvarsutbildning. Utredningarnas förslag innebär därför att en föryngring av bemanningen inom det civila försvaret kan uppnås. Vidare skapas förutsätt- ningar för delaktighet i landets totalförsvar för en större andel av det svenska folket än vad som är fallet. Regeringen anser också, såsom flera remissinstanser uppmärksammat, att det är av stort värde att frivilligorganisationerna ges möjlighet att avtalsvägen till sig knyta personer som är inskrivna i utbildningsreserven. Regeringen återkommer närmare till detta i samband med redogörelsen för bestämmelserna om krigs- placering. Den totalförsvarspliktige som skrivs in i utbildningsreserven skall under normala förhållanden inte behöva fullgöra någon längre utbildning - däremot skall han som nämnts kunna tas i anspråk och skrivas in för civilplikt med en grundutbildning som inte överstiger . Om han kvarstår i utbildnings- reserven, kommer han dock att vara skyldig att fullgöra tjänstgöring om det behövs med hänsyn till försvarsberedskap. Självfallet bör ingen kunna tas i anspråk utan att han först fått den utbildning som behövs. Regeringen bör därför bemyndigas att, om det behövs med hänsyn till denna beredskap, föreskriva att totalförsvarspliktiga skall genomgå längre utbildning. Regeringen delar i detta avseende utredningarnas mening att skyldigheten att fullgöra sådan längre grundutbildning för den som placerats i utbildningsreserven, bör upphöra . har visserligen anfört att 24-årsgränsen för skyldigheten att genomgå lång grundutbildning borde gälla även för dem som i samband med mönstring placeras i en reserv. Regeringens förslag innebär således att det kommer att gälla olika åldersgränser för dem som i fred tas i anspråk för grundutbildning jämfört med åldersgränsen för dem som tas i anspråk först vid ett behov med hänsyn till försvarsberedskap. Med hänsyn till att det i det senare fallet, med anledning av ett skärpt läge framstår som angeläget att kunna ta i anspråk en ökad andel av landets resurser för att avvärja ett eventuellt hot, anser regeringen dock denna skillnad vara motiverad. Målsättningen bör vara att utbilda den som är bäst lämpad för en befattning. Av den anledningen bör alla män mönstras och alla frivilliga kvinnor antagningsprövas. Om en totalförsvarspliktig har särskilda skäl för att genomgå grundutbildning, bör detta tillmätas betydelse vid bedömningen av hans eller hennes lämplighet. Sådana särskilda skäl kan vara att han eller hon vill utbilda sig till yrkes- eller reservofficer. Även i övrigt bör det vid lämplighetsbedömningen tillmätas stor betydelse att den totalförsvarspliktige är särskilt motiverad att genomgå grundutbildning. En bestämmelse om att hänsyn skall tas till den enskildes önskemål bör därför tas in i lagen. När mönstringen ägt rum bör - i samband med att beslutet om inskrivning fattas - en indelning eller klassning av de mönstrade ske i olika befattningsgrupper. Det är regering- ens mening att en första indelning - innan slutlig ställning tas till vilken befattning den mönstrade bör grundutbildas till - kan tjäna som underlag för det slutliga beslutet om inskrivning för grundutbildning. Med utgångspunkt från inplaceringen i en befattningsgrupp bör sedan frågan om för vilken tjänstgöring den mönstrade bör skrivas in avgöras. Visserligen har flera remissinstanser avstyrkt förslaget om en indelning av de mönstrade i befattningsgrupper. Detta kan bland annat antas ha sin grund i förslag att det endast i vissa undantagssituationer skulle vara möjligt att flytta en totalförsvar- spliktig från en befattningsgrupp till en annan. Regeringen anser dock inte att inplacering i en befattningsgrupp skall vara så styrande för beslutet om in- skrivning för grundutbildning att det skall vara ett hinder för inskrivning i en befattning som hör till en viss befattningsgrupp att den mönstrande först befunnits mest lämpad för en placering i en annan befattningsgrupp. Inskrivningsbeslutet bör i likhet med vad som gäller grundas på en helhetsbedömning av den mönstrade och är denne lämplig även för placering i en annan befattningsgrupp bör inget hindra att han skrivs in för grundutbildning i en befattning i den befattningsgruppen. Därmed torde inte någon risk föreligga för att inte krigsorganisationens bemanningsbehov skall kunna tillgodoses. När det gäller dem som, på grund av att det saknas behov av att grundutbilda alla totalförsvarspliktiga inom en viss befattningsgrupp, i stället kommer att placeras i utbildningsreserven, kan placeringen i en sådan grupp ge värdefull information om mönstringsresultatet. Regeringen anser också att det för den enskilde ligger ett värde i att få resultatet från mönstringen dokumenterat på detta sätt. Med anledning av Överstyrelsens för civil beredskap kritik av att inom det civila försvaret införa en motsvarighet till den militära kategoriindelningen vill regeringen anföra följande. Regeringens förslag innebär endast att in- placering i en befattningsgrupp skall ske av dem som mönstrar. Det är således inte fråga om att placera in alla dem som skrivs in för kortare utbildningar inom det civila försvaret i befattningsgrupper. Regeringens avsikt med förslaget om placering i en befattningsgrupp är främst att effektivisera hanteringen av utbildningsreserven. Regeringens förslag innebär inte att samma befattningsgruppindelning skall gälla för det militära som för det civila försvaret. Syftet är tvärtom att det av inskrivningsbeslutet skall framgå att den mönstrade befunnits lämpad t.ex. endast för tjänstgöring inom det civila försvaret. Om regeringens förslag antas, kommer en stor andel mönstrade som med dagens system skulle ha erhållit ett beslut om befrielse på grund av krigsoduglighet att skrivas in i utbildningsreserven, om de befinns ha förutsättningar att tjänstgöra i det civila försvaret. Det bör därför framgå av beslutet om inskrivning i utbildningsreserven inom vilken befattningsgrupp den mönstrade befunnits mest lämpad att tjänstgöra. Därigenom skapas också bättre förutsättningar för att, när det behövs med hänsyn till försvarsbe- redskap, snabbt kunna skriva in en totalförsvarspliktig som står i utbildnings- reserven för utbildning. Enligt regeringen kan det inte heller uteslutas att ett på detta sätt dokumenterat resultat av mönstringen kan tjäna till viss vägled- ning för den som vill ta en sådan totalförsvarspliktig i anspråk för tjänstgöring med civilplikt för olika uppgifter eller för den som vill rekrytera honom till en frivillig organisation. Med anledning av påpekande om att en totalförsvarspliktig som avses placeras i utbildningsreserven borde ställas till hälso- och sjukvårdens förfogande om han arbetat inom detta verksamhetsområde, vill regeringen anföra följande. Inskrivning i utbildningsreserven bör som framgått ske vid mönstring. Detta innebär att det endast kommer att var unga män som placeras där. Sannolikheten för att dessa i den ålder det är fråga om skall ha hunnit skaffa sig för totalförsvaret väsentlig yrkeserfarenhet måste bedömas som mycket liten. Det kan därför antas att utbildningsreserven kommer att ut- nyttjas av dem som är bemanningsansvariga för att söka efter lämpliga totalför- svarspliktiga att ta i anspråk med civilplikt inom . Först då kan den totalförsvarspliktige förväntas ha den yrkesutbildning och stadga i tillvaron att han är lämplig att ta i anspråk för att upprätthålla någon befattning inom det civila försvaret som kräver yrkeserfarenhet. Inskrivning efter annan utredning Den inskrivning som görs av civilförsvarspliktiga hos länsstyrelserna sker efter en anmaning till den civilförsvarspliktige att lämna nödvändiga upplysningar om personliga förhållanden. Som anförts ovan innebär regeringens ställningstagande i fråga om inskrivning att det centrala verket skall vara den myndighet som ombesörjer all inskrivning av totalförsvarspliktiga för värnplikt, civilplikt eller i utbildningsreserven. Regeringen anser emellertid, i likhet med utredningarna, att det bör vara möjligt dels för verket dels för olika bemanningsansvariga att vidta sådan mindre omfattande utredning än mönstring som kan leda till inskrivning för civilplikt med en kortare utbildning än . Det bör därför finnas en skyldighet för samtliga totalförsvarspliktiga - oavsett om de tidigare genomgått mönstring eller inte - att efter en mindre omfattande utredning än mönstring lämna uppgifter om sig själva. Den mindre omfattande utredningen bör emellertid även kunna ske genom kontroll av olika register eller på annat mer formlöst sätt. Huvudansvaret för att en mindre omfattande utredning görs innan någon skrivs in för civilplikt skall självfallet ligga hos som skall fatta beslutet om inskrivning. Ingenting hindrar emellertid att träffar överenskommelser med t.ex. kommuner eller landsting om att utredningen får utföras där. Det ankommer vidare på regeringen att närmare bestämma vilka andra myndigheter än Total- som skall kunna utföra denna typ av utredning. De enstaka fall där det redan vid mönstringen framkommer att den totalförsvars- pliktige på grund av sitt yrke eller sin utbildning bör tas i anspråk för det civila försvaret kan med regeringens förslag tillgodoses genom att han efter mönstringen skrivs in för civilplikt - antingen med eller utan grundutbildning. Det centrala verket skall således handha inskrivningen av all pliktpersonal oberoende av i vems regi utredningen av den totalförsvarspliktiges förutsätt- ningar att tjänstgöra har gjorts. Verket skall således ta över de uppgifter som handhas av värpliktskontor, inskrivningsnämnder och länsstyrelser. Regeringen anser att det för den enskilde är angeläget att i samband med inskrivningen, oavsett om denna sker efter mönstring eller efter annan utredning, få ett besked om till vilken befattning eller till vilken typ av befattning han eller hon skrivits in. Det är dessutom angeläget för den enskilde att få besked om hur tjänstgöringen skall pågå och var denna skall äga rum. Likaså är det för den som skall genomgå en längre utbildning än angeläget att få besked om när grundutbildningen skall påbörjas. Detta bör därför alltid framgå av inskrivningsbeslutet.