prop · GI037 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1994/95:7 Lag om civilt försvar Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en lag om civilt försvar. Den nya lagen reglerar kommunernas, landstingens och de kyrkliga kommunernas ansvar inom det civila försvaret. Lagen innehåller också bestämmelser om hemskydd, verkskydd och befolkningsskydd. Civilförsvaret upphör att existera som statlig organisation. I stället blir befolkningsskydd och räddningstjänst en uppgift även under höjd beredskap. Benämningen skyddsrumsorter tas bort och i stället skall skyddsrum och skyddade utrymmen byggas i områden som i krig kan antas bli särskilt utsatta för verkningar av stridsmedel. Skyddade utrymmen skall även byggas i andra utsatta områden. Kommunen skall bestämma dessa områden i samråd med . Den nya lagen ersätter civilförsvarslagen (1960:74), lagen (1964:63) om beredskap, lagen (1981:1216) om kyrklig beredskap, m.fl. lagar. Följdändringar föreslås i ett flertal andra lagar. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 5 2 Lagtext.................................. 6 2.1 Förslag till lag om civilt försvar... 6 2.2 Förslag till lag om ändring i brotts- balken............................... 21 2.3 Förslag till lag om ändring i rädd- ningstjänstlagen (1986:1102)......... 23 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1953:771) om skydd för vissa inter- nationella sjukvårdsbeteckningar och för civilförsvarets internationella kännetecken.......................... 26 2.5 Förslag till lag om ändring i för- fogandelagen (1978:262).............. 27 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:1004) om skyldighet för nä- ringsidkare, arbetsmarknadsorganisa- tioner m.fl. att delta i totalför- svarsplaneringen..................... 28 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1923:116) om hundskatt.............. 30 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1942:335) om särskilda skyddsåtgär- der för vissa kraftanläggningar m.m.. 31 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:309) om behörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål.................................. 32 2.10Förslag till lag om ändring i lagen (1972:435) om överlastavgift......... 35 2.11Förslag till lag om ändring i vapen- lagen (1973:1176).................... 36 2.12Förslag till lag om ändring i tra- fikskadelagen (1975:1410)............ 37 2.13Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter......... 38 2.14Förslag till lag om ändring i (1987:10).............. 39 2.15Förslag till lag om ändring i polis- lagen (1984:387)..................... 40 2.16Förslag till lag om ändring i lagen (1990:217) om skydd för samhällsvik- tiga anläggningar m.m................ 41 2.17Förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsö- kande m.fl........................... 42 3 Ärendet och dess beredning............... 43 4 Bakgrund................................. 44 5 Nuvarande ordning ...................... 45 6 Behovet av ändringar..................... 46 7 Lagteknisk lösning....................... 47 8 Vissa grundläggande begrepp.............. 49 9 Beredskapsförberedelser och verksamheten under höjd beredskap..................... 52 10 Civilplikt ............................ 64 11 Hemskydd................................. 65 12 Verkskydd ............................... 68 13 Skyddsrum och skyddade utrymmen.......... 71 14 Särskilda skyldigheter för ägare och andra innehavare av egendom m.m.......... 77 15 Utrymning och inkvartering m.m........... 79 16 Säkerhetsskyddet i kommuner och landsting 86 17 Straff m.m............................... 90 18 Överklagande av beslut................... 92 19 Kostnader................................ 94 20 Ikraftträdande........................... 95 21 Författningskommentar.................... 96 21.1Förslaget till lag om civilt försvar. 96 21.2Förslaget till lag om ändring i .........................120 21.3Förslaget till lag om ändring i räddningstjänstlagen (1986:1102).....120 21.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1953:771) om skydd för vissa internationella sjukvårdsbeteckningar och för civilförsvarets internatio- nella kännetecken....................121 21.5Förslaget till lag om ändring i för- fogandelagen (1978:262)..............122 21.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:1004) om skyldighet för näringsidkare, arbetsmarknadsorgani- sationer m.fl. att delta i totalför- svarsplaneringen.....................122 21.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter...122 21.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:217) om skydd för sam- hällsviktiga anläggningar m.m........122 21.9Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl.....................123 21.10Övriga förslag till lagändringar. Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet SOU 1989:42 Det civila försvaret........124 Bilaga 2 Betänkandets förslag till lagtext....134 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig överbetänkandet Det civila försvaret.................177 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag..........178 Bilaga 5 Lagrådets yttrande...................216 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..............................226 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om civilt försvar, 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i räddningstjänstlagen (1986:1102), 4. lag om ändring i lagen (1953:771) om skydd för vissa internationella sjukvårdsbeteckningar och för civilförsvaretsinternationella kännetecken, 5. lag om ändring i förfogandelagen (1978:262), 6. lag om ändring i lagen (1982:1004) om skyldighet förnäringsidkare, arbetsmarknadsorganisationer m.fl. att deltai totalförsvarsplaneringen, 7. lag om ändring i lagen (1923:116) om hundskatt, 8. lag (1942:335) om särskilda skyddsåtgärder för vissakraftanläggningar m.m., 9. lag om ändring i lagen (1971:309) om behörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål, 10. lag om ändring i lagen (1972:435) om överlastavgift, 11. lag om ändring i vapenlagen (1973:1176), 12. lag om ändring i trafikskadelagen (1975:1410), 13. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 14. lag om ändring i (1987:10), 15. lag om ändring i polislagen (1984:387), 16. lag om ändring i lagen (1990:217) om skydd församhällsviktiga anläggningar m.m, 17. lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande avasylsökande m.fl. Regeringen har följande förslag till lagtext 2.1 Förslag till lag om civilt försvar Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag ges bestämmelser om kommunernas, landstingens och de kyrkliga kommunernas ansvar inom det civila försvaret. Lagen innehåller också bestämmelser om hemskydd, verkskydd och befolkningsskydd. 2 § Med befolkningsskydd avses åtgärder för att skydda befolkningen och civil egendom från krigets verkningar. Sådana åtgärder är 1. utrymning och inkvartering, 2. tillhandahållande och iordningställande av skyddsrum och skyddade utrymmen, 3. tillhandahållande av andningsskydd, 4. mörkläggning, 5. information om självskydd, 6. kompletterande åtgärder som är nödvändiga för att verksamhet enligt denna paragraf skall kunna bedrivas. 3 § Bestämmelserna i 5 - 8 kap. gäller inte militär verksamhet eller anläggningar som är avsedda för sådan verksamhet eller för ledning av rikets försvar. 4 § Vad som föreskrivs i denna lag gäller inte om annat sägs i lagen (1942:335) om särskilda skyddsåtgärder för vissa kraftanläggningar m.m. 5 § Vad som föreskrivs i denna lag om landsting gäller också kommuner som inte tillhör något landsting. 2 kap. Beredskapsförberedelser m.m. Ansvaret för beredskapsförberedelser m.m. 1 § Kommunerna, landstingen och de kyrkliga kommunerna skall vidta de beredskapsförberedelser som behövs för deras respektive verksamhet under höjd beredskap. Kommunstyrelsen och ansvarar inom kommunen respektive för att beredskapsförberedelserna får en enhetlig inriktning och genomförs på ett ändamålsenligt sätt. Inom den kyrkliga kommunen ligger detta ansvar på kyrkorådet eller motsvarande organ. Beredskapsförberedelserna skall genomföras i samverkan med berörda statliga myndigheter, kommuner, landsting och kyrkliga kommuner. Den kyrkliga kommunen skall också samverka med övriga trossamfund inom den kyrkliga kommunen. 2 § Kommunen skall verka för att beredskapsförberedelserna för den civila verksamhet som bedrivs i kommunen av statliga myndigheter, , kyrkliga kommuner samt organisationer och företag får en enhetlig inriktning och för att samverkan kommer till stånd mellan dem. Detta gäller dock endast i fråga om sådan verksamhet som är inriktad på kommunen. 3 § Stiftsstyrelsen skall inom stiftssamfälligheten verka för att de kyrkliga kommunernas beredskapsförberedelser genomförs på ett ändamålsenligt sätt och med en enhetlig inriktning. Stiftsstyrelsen skall samråda med . 4 § Varje kommun, landsting och kyrklig kommun skall medverka i sådan utbildning som utgör ett led i beredskapsförberedelserna och som genomförs av något annat sådant organ eller av en statlig myndighet och som berör kommunen, eller den kyrkliga kommunen. 5 § Kommunen skall hålla den myndighet som regeringen bestämmer underrättad om de beredskapsförberedelser som vidtagits och om de övriga förhållanden som har betydelse för det civila försvaret i kommunen. 6 § Staten skall betala ersättning till kommunerna för kostnaderna för beredskapsförberedelserna enligt detta kapitel. Ersättningen skall bestämmas med utgångspunkt i varje kommuns utsatthet och risker i krig. Staten skall betala ersättning till landstingen för kostnaderna för sådan utbildning som utgör ett led i beredskapsförberedelserna. Ersättningarna bestäms och betalas ut av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Verksamhet under höjd beredskap 1 § Under höjd beredskap ansvarar kommunstyrelsen för ledningen av den del av det civila försvaret som kommunen skall bedriva. Kommunstyrelsen skall under höjd beredskap också verka för att sådan verksamhet som sägs i 2 kap. 2 § får en enhetlig inriktning och för att samverkan kommer till stånd mellan dem som bedriver verksamheten. 2 § Under höjd beredskap ansvarar för ledningen av den civila hälso- och sjukvården samt den övriga verksamhet för det civila försvaret som skall bedriva. 3 § Under höjd beredskap ansvarar kyrkorådet eller motsvarande organ för ledningen av den del av det civila försvaret som den kyrkliga kommunen skall bedriva. 4 § Kommunen skall under höjd beredskap eller när ransoneringslagen (1978:268) i annat fall tillämpas, i den omfattning som regeringen bestämmer, 1. vidta de åtgärder som behövs för försörjningen med nödvändiga varor, 2. medverka vid allmän prisreglering och ransonering, 3. medverka i övrigt vid genomförandet av åtgärder som är viktiga för landets försörjning. 5 § Om en kommun eller ett landsting har en för totalförsvaret viktig uppgift och denna blir oskäligt betungande till följd av krigsskada eller andra utomordentliga förhållanden som orsakats av krig eller krigsfara, är andra kommuner och landsting skyldiga att lämna hjälp. Omfattningen av hjälpen bestäms av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 6 § Kommunen skall under höjd beredskap hålla den myndighet som regeringen bestämmer underrättad om beredskapsläget och de övriga förhållanden som har betydelse för det civila försvaret i kommunen. 1 § I varje kommun skall det finnas ett hemskydd. 2 § Hemskyddet är en beredskapsorganisation som under höjd beredskap har till uppgift att 1. förmedla information mellan kommunen och befolkningen, 2. verka för att skydda, rädda och i övrigt hjälpa befolkningen i samband med stridshandlingar, 3. verka för att trygga sådan försörjning som är nödvändig för befolkningens överlevnad. 3 § Hemskyddet består av totalförsvarspliktiga som skrivits in för civilplikt och av frivilliga. 1 § Verkskyddet är en beredskapsorganisation som under höjd beredskap har till uppgift att, vid den anläggning där det organiserats, medverka vid skydd av verksamheten och personalen samt i räddningstjänst. 2 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får besluta att det vid en anläggning skall finnas verkskydd, om det vid anläggningen bedrivs verksamhet som har stor betydelse för totalförsvaret, och om anläggningen med hänsyn till sin belägenhet eller verksamhetens art kan antas bli särskilt utsatt vid stridshandlingar. Ett sådant beslut skall innehålla ett föreläggande för den som bedriver verksamheten vid anläggningen att 1. organisera verkskyddet, 2. planlägga dess verksamhet, 3. hålla det med materiel och förnödenheter, 4. se till att personalen får den utbildning som avses i 3 §, samt 5. även i övrigt vidta de åtgärder som behövs för verkskyddets verksamhet. Föreläggandet får också riktas mot ägaren till den anläggning där verksamheten bedrivs. 3 § Utbildning av verkskyddets personal skall genomföras av den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får efter överenskommelse med en kommun besluta att denna skall genomföra utbildningen. Den som enligt första stycket skall genomföra utbildning får efter överenskommelse med den som skall organisera verkskyddet besluta att denne i stället skall genomföra utbildningen. 4 § En räddningsledare enligt 31 § räddningstjänstlagen (1986:1102) får under höjd beredskap ta i anspråk verkskydd inom kommunen för räddningstjänstuppgifter som rör annat än den anläggning där verkskyddet organiserats. 5 § Den myndighet som regeringen bestämmer eller kommunen får förelägga den som bedriver verksamhet vid eller äger en anläggning som avses i 2 § första stycket att lämna de upplysningar och tillhandahålla de handlingar om anläggningen och verksamheten som behövs för myndighetens eller kommunens befattning med verkskyddet. 6 § Den som enligt 2 § är skyldig att organisera verkskydd skall betala kostnader för sådan utbildning av verkskyddets personal som genomförs av en myndighet eller av kommunen. 7 § Om ett verkskydd har tagits i anspråk enligt 4 §, har den som svarar för verkskyddet rätt till skälig ersättning av staten dels för kostnaderna för verkskyddets personal, dels för skador som inte är ringa på materiel och annan egendom. Anspråk på ersättning prövas på det sätt som föreskrivs i förfogandelagen (1978:262). Skyddsrum och skyddade utrymmen 1 § För att under krig skydda befolkningen skall det i de områden som kan antas bli särskilt utsatta för verkningar av stridsmedel finnas skyddsrum och skyddade utrymmen. Skyddade utrymmen skall också finnas i andra utsatta områden. Med skyddsrum avses ett utrymme som redan under fred utformas och utrustas så att det ger skydd mot de stridsmedel som kan antas komma till användning i krig. Med skyddat utrymme avses ett utrymme som utformas och utrustas så att det ger ett skäligt skydd mot radioaktiv strålning och splitter samt i särskilt utsatta områden mot byggnadsras. Skyddade utrymmen anordnas först under höjd beredskap. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får dock besluta att ett skyddat utrymme skall anordnas . 2 § Kommunen skall i samråd med besluta inom vilka områden det skall finnas skyddsrum och skyddade utrymmen. Om enighet inte kan nås, skall kommunen överlämna frågan till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 3 § Kommunen skall besluta om byggande av skyddsrum samt, i den omfattning staten ställer medel till förfogande, kontrollera att inrättade skyddsrum har en tillfredsställande skyddsförmåga. Kommunen skall också besluta om byggande av skyddade utrymmen. 4 § Kommunen skall föra register över samtliga skyddsrum i kommunen och över de skyddade utrymmen som planlagts. 5 § Skyddsrummen skall placeras och utformas med hänsyn till befolkningens möjligheter att efter varning hinna fram till dem och att uppehålla sig där som behövs. 6 § Skyddsrummen skall utformas så att de under fredstid kan användas för andra ändamål. De skall dock skyndsamt kunna ställas i ordning. 7 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter eller i särskilda fall besluta om hur skyddsrum och skyddade utrymmen skall utformas och utrustas. 8 § Den som inom ett område där skyddsrum skall byggas avser att utföra sådana byggnadsåtgärder som anges i 9 kap. 2 § 1 och 3 (1987:10) och som kräver bygganmälan skall underrätta kommunen om sin avsikt. Kommunen skall till den som lämnat sådan underrättelse lämna besked om skyddsrum skall byggas i byggnaden eller anläggningen och, om så är fallet, lämna uppgift om det antal personer som skall kunna få plats i skyddsrummet. Kommunen skall förelägga den som lämnat underrättelsen att vidta åtgärder i enlighet med beskedet. Besked som kommunen lämnat enligt första stycket gäller eller, om bygganmälan enligt 9 kap. 2 § har gjorts, för bygganmälan. Kommunen får ändra beskedet endast om den som lämnat underrättelsen godtar ändringen. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, kommunen får meddela föreskrifter om undantag från underrättelseskyldigheten enligt första stycket. 9 § Vid byggsamråd enligt 9 kap. 7 § (1987:10) skall en genomgång göras av de åtgärder för besiktning, tillsyn och övrig kontroll som är nödvändiga för att ett skyddsrum skall kunna antas komma att uppfylla de krav som ställs i 6 § och med stöd av 7 §. Bestämmelserna i 9 kap. 9 och 10 §§ om kontroll m.m. och om slutbevis skall tillämpas på arbetet med att inrätta skyddsrummet. 10 § Staten och skall, även i de fall då skyldighet att göra bygganmälan inte föreligger enligt 9 kap. 3 § 4 (1987:10), anmäla sådana byggnadsåtgärder som avses i 9 kap. 2 § 3 till kommunen. Ansvaret för att bygga, utrusta och underhålla skyddsrum och skyddade utrymmen 11 § En byggherre som utför sådana byggnadsåtgärder som anges i 8 § skall bygga och utrusta sådant skyddsrum som enligt föreläggande av kommunen skall finnas i byggnaden eller anläggningen. Han skall därvid se till att skyddsrummet stämmer överens med föreläggandet enligt 8 § samt med vad som sägs i 6 § och vad som bestämts med stöd av 7 §. Ägaren till en byggnad eller annan anläggning är skyldig att bygga och utrusta ett skyddat utrymme där sådant utrymme enligt föreläggande av kommunen skall finnas. 12 § Ägaren till en byggnad eller annan anläggning där skyddsrum eller skyddat utrymme har byggts är skyldig att underhålla skyddsrummet eller det skyddade utrymmet och dess utrustning. Om någon åsidosätter sina skyldigheter enligt första stycket, skall kommunen förelägga honom att fullgöra dem. 13 § Om kommunen beslutar att skyddsrum skall finnas i befintliga byggnader eller andra anläggningar, skall kommunen bygga, utrusta och underhålla skyddsrummet. Första stycket gäller dock inte om frågan uppkommer i samband med sådana byggnadsåtgärder som avses i 8 § första stycket. Kommunen skall även bygga, utrusta och underhålla skyddsrum som är belägna på mark som är avsedd för gata, torg, park eller annan allmän plats. 14 § Om det finns särskilda skäl, får förelägga ägaren eller nyttjanderättshavaren till mark, byggnader eller andra anläggningar att i stället för kommunen vidta de åtgärder som anges i 13 §. 15 § Ägaren till en byggnad eller annan anläggning där det finns skyddsrum är skyldig att, efter föreläggande av kommunen, vidta de åtgärder som behövs för att skyddsrummet skall ha en bra skyddsförmåga. 16 § Den som innehar en byggnad eller annan anläggning med nyttjanderätt får inte hindra ägaren att inrätta skyddsrum eller företa andra åtgärder enligt detta kapitel. Skyldighet att bereda plats 17 § Ägaren eller nyttjanderättshavaren till en byggnad eller annan anläggning där det finns ett skyddsrum eller skyddat utrymme är under höjd beredskap skyldig att bereda plats i skyddsrummet eller det skyddade utrymmet åt dem som behöver skydd. 18 § Ägaren till en byggnad eller annan anläggning där det finns ett skyddsrum skall genom skyltning på byggnaden eller anläggningen ge anvisning om var skyddsrummet finns. Kommunen skall se till att skyldigheten fullgörs. Om ägaren inte fullgör sin skyldighet, skall kommunen förelägga honom att göra det. 19 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får besluta att ett utrymme inte längre skall vara skyddsrum. Ersättning för att bygga och underhålla skyddsrum och skyddade utrymmen 20 § Den som skall bygga och utrusta ett skyddsrum enligt 11 § första stycket har rätt till ersättning av staten för de merkostnader som uppkommer för att bygga och utrusta skyddsrummet. Ersättningen beslutas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 21 § Om den som är berättigad till ersättning enligt 20 § inte är redo- visningsskyldig enligt mervärdesskattelagen (1994:200), skall ersätt- ningsbeloppet räknas upp med den skattesats som enligt 7 kap. 1 § den lagen gällde för slutbesiktning av skyddsrummet. 22 § Den som skall bygga och utrusta ett skyddat utrymme enligt 11 § andra stycket, underhålla ett skyddsrum eller ett skyddat utrymme enligt 12 § eller vidta åtgärder enligt 14 § har rätt till ersättning av staten för sina kostnader. Den som vidtagit åtgärder som anges i 15 § har rätt till ersättning av staten för de kostnader som åtgärden föranlett. Ersättning lämnas dock inte för åtgärder som har föranletts av att ägaren eftersatt underhållet av skyddsrummet, gjort otillåtna ingrepp i det eller på annat sätt varit försumlig. Ersättningen beslutas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Ersättning till kommunen för vissa kostnader 23 § Kommunen har rätt till ersättning av staten för kostnader som uppkommer för kommunen på grund av åtgärder enligt 13 §. När ersättningen bestäms, skall skälig hänsyn tas till det värde som de vidtagna åtgärderna kan ha för byggnadens eller anläggningens användning i fred. Kommunen har rätt till förskott på ersättningen, om det finns särskilda skäl för det. Ersättning och förskott beslutas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Särskilda skyldigheter för ägare och andra innehavare av egendom m.m. 1 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att ägare av byggnader eller andra anläggningar skall 1. hålla med utrustning och vidta de övriga förberedelser som behövs för att varna dem som vistas i eller vid byggnaden eller anläggningen, 2. tåla att utrustning för att varna befolkningen installeras på byggnaden eller anläggningen, 3. hålla med utrustning och vidta de övriga förberedelser som behövs för mörkläggning av byggnaden eller anläggningen. I särskilda fall får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer förelägga ägaren av en byggnad eller annan anläggning att vidta eller tåla de åtgärder som anges i första stycket. Den som disponerar en byggnad eller anläggning helt eller delvis är skyldig att ha hand om utrustning för mörkläggning. 2 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om varning och mörkläggning under höjd beredskap. 3 § Ägaren eller nyttjanderättshavaren till en byggnad eller annan anläggning är skyldig att låta eller kommunen besiktiga eller regelbundet kontrollera byggnaden eller anläggningen för ändamål som har samband med tillämpningen av denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Om någon inte fullgör sina skyldigheter enligt första stycket, får den kommun eller länsstyrelse som har att genomföra besiktningen eller kontrollen förelägga honom att hålla byggnaden eller anläggningen tillgänglig. Om föreläggandet inte följs, får kommunen eller hos polismyndigheten begära den handräckning som behövs. Skyldigheter för nyttjanderättshavare m.fl. 4 § De skyldigheter som ägaren av en viss egendom har enligt denna lag skall också gälla för den som innehar egendomen med fri förfoganderätt, fideikommissrätt eller annan därmed jämförlig rätt.