prop · GI0370 · 1995-01-01 00:00:00 — Med hänsyn till kapitaldirektivets regler har förevarande bestämmelse ändrats så att den i huvudsak överensstämmer med 2 kap. 9 § aktiebolagslagen (se prop. 1993/94:196 s. 147 f). Det har ansetts att en revisor uppfyller kapitaldirektivets krav på oberoende sakkunniga. Denna fråga har berörts i den allmänna motiveringen till fusionsbestämmelserna (se avsnitt 7.2 med hänvisning). Träffar bankaktiebolaget från registreringen avtal med en stiftare eller en aktieägare som innebär att bolaget förvärvar egendom mot ersättning som motsvarar minst en tiondel av aktiekapitalet, skall styrelsen underställa bo- lagsstämman avtalet för godkännande. Det gäller dock inte om förvärvet sker på en svensk eller utländsk börs eller på en auktoriserad marknadsplats eller som ett led i bolagets löpande affärsverksamhet. Styrelsen skall lämna en redogörelse för de omständigheter som kan vara av vikt vid bedömandet av värdet på egendomen och av avtalet i övrigt. Bestämmelserna i 2 kap. 6 § tredje och fjärde styckena tillämpas även på redogörelsen. En auktoriserad eller godkänd revisor skall avge yttrande över redogörelsen. Yttrandet skall innehålla de uppgifter som avses i 2 kap. 12 § andra stycket 3. Avtalet skall tillsammans med styrelsens redogörelse och revisorns yttrande hållas tillgängligt för aktieägarna under minst före den bolagsstämma vid vilken beslutet skall fattas. Paragrafen är ny. Den behandlar - tillsammans med de följande 12 b och 12 c §§ samt 12 kap. 3 § - frågan om s.k. dold eller uppskjuten apport. Denna fråga har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6. Bestämmelsen i första stycket innebär att om bolaget från registreringen träffar avtal med en stiftare eller en aktieägare om förvärv av egendom och vederlaget för denna egendom uppgår till minst en tiondel av aktiekapitalet, skall avtalet som huvudregel godkännas av bolagsstämman. Förvärv som sker på en svensk eller utländsk börs eller på en auktoriserad marknadsplats eller som ett led i bolagets löpande verksamhet är emellertid undantagna. Styrelsen skall avge en redogörelse för förvärvet, vilken skall ligga till grund för stämmans beslut. Detta har kommit till uttryck i andra stycket. Denna redogörelse skall innehålla uppgift om bolagets avtalspart samt om de omständigheter som kan vara av vikt för bedömningen av värdet på den förvärvade egendomen. Om avtalet har träffats muntligen eller om ett skriftligt avtal har kompletterats med muntliga villkor skall vad som har överenskommits muntligen tecknas ner och redovisas i redogörelsen. I enlighet med det krav som uppställts i kapitaldirektivet, artikel 11, har dessutom i tredje stycket intagits en bestämmelse om att godkänd eller auktoriserad revisor skall avge ett utlåtande över förvärvet med det innehåll som anges i 2 kap. 12 §. Av fjärde stycket framgår att de nu nämnda handlingarna jämte själva avtalet skall hållas tillgängliga för aktieägarna under minst före bolagsstämman. Vad gäller kallelse till den bolagsstämma som skall ta ställning till avtalet gäller bestämmelserna i 8 kap. Några särskilda regler är inte nödvändiga i denna del. Om bolagsstämman inte godkänner ett avtal som avses i 12 a § från avtalsdagen, är avtalet utan verkan. Har 12 a § inte iakttagits beträffande någon viss bestämmelse i avtalet, är den bestämmelsen utan verkan mot bolaget. Av paragrafen följer att om ett avtal av det slag som avses i 12 a § inte har förelagts stämman och godkänts av denna från avtalstidpunkten, är avtalet utan verkan. Bolaget är inte bundet av avtalet och kan inte heller göra detta gällande mot motparten. I andra meningen har upptagits en särskild bestämmelse om verkan av att bestämmelserna i 12 a § andra-fjärde styckena inte har uppfyllts beträffande viss bestämmelse i avtalet. Har exempelvis bolagets avtalspart genom en särskild muntlig överenskommelse uppställt ett särskilt villkor för förvärvet, men detta sedan inte har redovisats i styrelsens redogörelse, är villkoren inte gällande mot bolaget. Paragrafens bestämmelser gäller även i fråga om formalavtal såsom köp av fast egendom. Detta får särskild betydelse för frågor om lagfart. Ett förvärv av det slag som avses i 12 a § kan inte anses fullbordat förrän bolagsstämman har lämnat sitt medgivande. Skyldigheten att ansöka om lagfart inträder därför först i och med bolagsstämmans beslut (jfr 20 kap. 2 § andra stycket 1 jordabalken). Bolagsstämmans godkännande bör vara en förutsättning för att lagfart skall kunna beviljas. Detta har föranlett vissa tillägg i 20 kap. 6 och 7 §§ jordabalken. Styrelsen skall genast för registrering anmäla bolagsstämmans beslut att god- känna avtal som avses i 12 a §. Enligt artikel 11 i kapitaldirektivet skall förvärv av de slag som avses i 12 a § offentliggöras enligt bestämmelserna i publicitetsdirektivet. Av artikel 10 följer att även det utlåtande över förvärvet som en sakkunnig skall utarbeta skall offentliggöras. Det är av vikt att offentliggörandet av avtalet och revisorsyttrandet inte dröjer. I denna paragraf har därför tagits in en bestämmelse om skyldighet för styrelsen att genast anmäla bolagsstämmans beslut för registrering. I bankrörelseförordningen bör tas in en föreskrift om att en sådan anmälan skall åtföljas av en avskrift av avtalet och revisorsyttrandet. Om styrelsen inte anmäler bolagsstämmans beslut för registrering, kan det leda till skadeståndsskyldighet enligt bestämmelserna i 5 kap. 1 § bankrörelselagen. Att anmälan sker är emellertid inte någon förutsättning för avtalets giltighet. Innan bankaktiebolag har registrerats, kan det inte förvärva rättigheter eller ikläda sig skyldigheter. Det kan inte föra talan inför domstolar eller andra myndigheter. Styrelsen kan dock föra talan i mål rörande bolagsbildningen och i övrigt vidta åtgärder för att erhålla de tecknade aktiebeloppen. Om en förpliktelse uppkommer genom en åtgärd på bolagets vägnar före registreringen, svarar de som har beslutat eller deltagit i åtgärden solidariskt för förpliktelsen. Vid registreringen övergår ansvaret på bolaget, om förpliktelsen följer av stiftelseurkunden eller har tillkommit efter det att bolaget har bildats. Har före registreringen ett avtal för bolaget slutits med en medkontrahent som visste att bolaget var oregistrerat kan denne, såvida inte annat följer av avtalet, frånträda detta endast om frågan om bolagets bildande har fallit enligt 12 § fjärde stycket. Om medkontrahenten inte visste att bolaget var oregistrerat, kan han frånträda avtalet innan bolaget har registrerats. Paragrafen har ändrats med anledning av införandet av stiftelseurkund som en obligatorisk stiftelsehandling. Ändringen har gjorts efter påpekande från Lagrådet. Alla aktier har lika rätt i bankaktiebolaget, om inte något annat följer av denna paragraf. I bolagsordningen kan bestämmas att aktier av olika slag skall finnas eller kunna utges. En sådan bestämmelse skall ange 1. olikheterna mellan aktieslagen, 2. antalet aktier av varje slag, 3. om aktierna inte skall medföra lika rätt till andel i bolagets tillgångar eller vinst eller om aktierna skall ha olika röstvärde, den företrädesrätt som tillkommer aktieägarna vid ökning av aktiekapitalet enligt 4 kap. om olika företrädesrätt får meddelas endast om skillnaderna mellan aktierna skall vara av nu angivet slag. Beträffande kontantemission skall en föreskrift som avses i andra stycket 3 sista meningen innebära att gammal aktie skall ge företrädesrätt till ny aktie av samma slag, att aktier som inte tecknas av de i första hand berättigade aktieägarna skall erbjudas samtliga aktieägare samt att, om inte aktier som tecknas på grund av sistnämnda erbjudande kan ges ut, aktierna skall fördelas mellan tecknarna i förhållande till det antal aktier som de förut äger och, i den mån det inte kan ske, genom lottning. Beträffande fondemission skall, om skillnaden mellan aktierna inte gäller rätten till andel i bolagets tillgångar och vinst, i en sådan föreskrift som avses i andra stycket 3 sista meningen bestämmas att nya aktier av varje slag skall emitteras i förhållande till det antal aktier av samma slag som finns . Därvid skall de gamla aktierna ge företrädesrätt till nya aktier av samma slag i förhållande till sin andel i aktiekapitalet. Avser olikheten mellan aktieslagen aktiernas röstvärde, gäller att ingen aktie får ha ett röstvärde som överstiger tio gånger röstvärdet för någon annan aktie. I bolagsordningen kan bestämmas att aktier av ett visst slag skall i närmare angiven ordning kunna omvandlas till aktier av annat slag. Omvandlingen skall utan dröjsmål anmälas för registrering och är verkställd när registrering sker. Första stycket är oförändrat och ger uttryck för den i bolagsrätten grund- läggande likhetsprincipen. Andra stycket innehåller föreskrifter om företrädesrätt. Enligt andra stycket kan det finnas olika slag av aktier i bolag. Det måste i så fall vara bestämt i bolagsordningen. Av bolagsordningen måste också framgå hur många aktier som skall finnas av varje aktieslag. De skillnader som i praktiken förekommer mellan aktieslagen kan indelas i tre huvudgrupper; skillnader i rätten till vinst och likvidationsandel (stam- och preferensaktier), röstvärdesskillnader och övriga skillnader (exempelvis i fråga om rätten att ta del i styrelseval). Finns det aktier av flera slag i bolaget och skillnaden mellan aktieslagen avser rätten till vinst eller likvidationsandel, skall det av bolagsordningen också framgå vilken företrädesrätt som skall följa med varje aktieslag vid en ökning av aktiekapitalet. En sådan föreskrift kan innebära en lika företrädesrätt, dvs. en företrädesrätt för samtliga aktieslag i proportion till den andel av aktiekapitalet som aktierna representerar, men medför i annat fall att med olika aktieslag följer olika företrädesrätt. har svensk rätt endast tillåtit olika företrädesrätt när aktieslagen har skiljt sig åt i fråga om rätten till bolagets tillgångar och vinst. Såsom har utvecklats i den allmänna motiveringen, avsnitt 8.2, har det nu ansetts att föreskrifter om olika företrädesrätt skall få förekomma även när skillnaden mellan aktieslagen enbart gäller röstvärdet. Lagtexten har därför ändrats så att det numera anges att det i fråga om aktieslag med olika röstvärde alltid skall framgå av bolagsordningen vilken företrädesrätt aktierna skall ha vid ökning av aktiekapitalet och att det också i fråga om sådana aktier får tas in föreskrifter om olika företrädesrätt i bolagsordningen. Att föreskrifter om olika företrädesrätt måste utformas på vissa i lagen angivna sätt framgår av tredje och fjärde styckena. Liksom tidigare gäller att föreskrifter om olika företrädesrätt inte får tas in i bolagsordningen om skillnaden mellan aktierna är av annat slag och t.ex. enbart avser rätten att ta del i styrelseval. Tredje stycket innehåller bestämmelser om företrädesrätt vid kontantemission. Reglerna är föranledda av artikel 29 i kapitaldirektivet och har behandlats närmare i den allmänna motiveringen, avsnitt 8.1. De är tillämpliga enbart på föreskrifter om olika företrädesrätt. Har det tagits in sådana föreskrifter i bolagsordningen, måste de vara utformade på det sätt som anges i lagtexten. En föreskrift om att det skall gälla olika företrädesrätt vid en kontant- emission får sålunda utformas endast som en primär företrädesrätt inom varje aktieslag. skall alltså ge rätt att teckna ett antal nya A-aktier, medan B-aktier skall ge rätt att teckna nya B-aktier. Föreskrifter om att A-aktier skall ge rätt till nya B-aktier kan däremot inte godtas. En föreskrift om primär företrädesrätt måste kombineras med en föreskrift om subsidiär företrädesrätt för samtliga aktieslag. Det innebär att, om det i ett bolag finns A-, B- och C-aktier och enbart A-aktier emitteras, alla tre aktieslagen skall ge rätt att delta i teckningen av de A-aktier som inte har tecknats av aktieägare med primär företrädesrätt. De "överblivna" A-aktierna kan alltså inte förbehållas A-aktieägarna. Det skall inte heller gälla någon företrädesrätt inom varje aktieslag utan aktieägarna skall ha företrädesrätt till de nya aktierna i förhållande till det sammanlagda antalet aktier som de tidigare äger. I sista hand, om tidigare aktieinnehav inte ger avgörande utslag vid fördelningen mellan de subsidiärt berättigade, skall aktierna fördelas genom lottning. Står bolagsordningens föreskrifter i strid med bestämmelserna om primär och subsidiär företrädesrätt, skall registreringsmyndigheten vägra registrering enligt bestämmelserna i 8 kap. 4 § bankrörelselagen. Fjärde stycket innehåller bestämmelser om företrädesrätt vid fondemission. Stycket är nytt. Det innehåller ytterligare bestämmelser om hur bolags- ordningsföreskrifter om olika företrädesrätt skall vara utformade. Enligt bestämmelserna måste föreskrifterna vara förenade med vissa särskilda föreskrifter om vad som skall gälla vid en framtida fondemission. Enligt gällande rätt har innehavare av aktier som inte skiljer sig åt i fråga om rätten till bolagets tillgångar och vinst alltid haft lika rätt att ta del i en fondemission. Detta har sammanhängt med att det inte har varit möjligt att meddela föreskrifter om olika företrädesrätt annat än i fråga om aktier som skiljer sig åt i fråga om rätten till tillgångar och vinst. Genom ändringen i första stycket öppnas nu möjligheter att i bolagsordningen ta in föreskrifter om olika företrädesrätt också när skillnaden mellen aktierna avser röstvärdet. Detta skulle kunna få till följd att aktier med olika röstvärde men med lika rätt till tillgångar och vinst fick olika företrädesrätt vid en fondemission. I så fall skulle vissa aktieägare komma att utöka sin andel i bolagets förmögenhet utan att det fanns stöd för detta i bolagsordningen. Detta skulle inte vara förenligt med likhetsprincipen. För att säkerställa att aktieägarna liksom behandlas lika vid en fondemission när skillnaden mellan aktieslagen inte avser rätten till bolagets tillgångar och vinst har i detta stycke upptagits särskilda bestämmelser om hur en föreskrift om olika företrädesrätt måste vara utformad. Bestämmelserna är tillämpliga enbart där skillnaderna mellan aktierna avser andra förhållanden än rätten till tillgångar eller vinst i bolaget. Eftersom föreskrifter om olika företrädesrätt får tas in i bolagsordningen enbart om de avser röstvärde eller rätt till tillgångar eller vinst, får regleringen betydelse enbart när det finns skillnader i fråga om röstvärde mellan aktieslagen. Noteras bör dock att bestäm- melserna gäller också i sådana fall där det utöver röstvärdesskillnader förekommer andra skillnader som inte avser rätten till tillgångar eller vinst i bolaget. I de angivna fallen skall bolagsordningen innehålla föreskrifter om att det vid fondemission skall ske en proportionell emission av samtliga aktieslag, med företrädesrätt inom varje aktieslag i förhållande till kapitalandel. Det innebär för det första att det vid en fondemission måste emitteras aktier av samtliga aktieslag. Det innebär vidare att det måste emitteras så många aktier av varje aktieslag som svarar mot detta aktieslags andel av det totala aktiekapitalet. Av bestämmelsen följer dessutom att bolagsordningen måste innehålla föreskrifter som ger aktier av visst aktieslag företrädesrätt till nya aktier av samma slag. Denna företrädesrätt skall vara proportionell, dvs. gammal aktie skall ha företrädesrätt till så många nya aktier som svarar mot den gamla aktiens andel i aktiekapitalet. Om en föreskrift om olika företrädesrätt inte är förenad med de i detta stycke angivna villkoren, skall vägra registrering. Det kan förekomma fall då det i bolagsordningen har uppställts - utöver röstvärdesskillnader - också någon helt liten skillnad mellan aktieslagen i fråga om ekonomiska rättigheter. Om det i ett sådant fall är uppenbart att denna ytterligare skillnad har uppställts enbart i syfte att kringgå den nu aktuella bestämmelsen, bör registrering vägras om bolagsordningen inte uppfyller de krav som uppställs i detta stycke. Femte och sjätte styckena motsvarar de hittillsvarande tredje och fjärde styckena. skall på bankaktiebolagets huvudkontor hållas tillgänglig för alla. Förs aktieboken med hjälp av automatisk databehandling eller på något annat liknande sätt, skall i stället en utskrift av aktieboken på begäran till- handahållas på bolagets huvudkontor och, i fråga om avstämningsbolag, även hos värdepapperscentralen. Utskriften får inte vara äldre än . Alla har rätt att mot ersättning för kostnaderna få en sådan utskrift av aktieboken eller del av den. När det gäller avstämningsbolag som har mer än en aktieägare får dock en utskrift enligt detta stycke inte innehålla uppgifter om aktieägare som har högst femhundra aktier i bolaget. skall hållas tillgänglig för aktieägarna vid bolagsstämman. Förs aktieboken med hjälp av automatisk databehandling eller på något annat liknande sätt, skall i stället en utskrift av hela aktieboken avseende förhållandena före bolagsstämman hållas tillgänglig vid stämman. I utskriften tas i alfabetisk ordning upp aktieägarna och de förvaltare som avses i 11 § första stycket. Enligt 3 kap. 7 § bankaktiebolagslagen skall styrelsen föra förteckning över bolagets aktier och aktieägare, en s.k. aktiebok. skall bl.a. innehålla uppgift om aktieägarnas postadress, yrke och titel. Den kan föras på flera olika sätt, t.ex. med hjälp av lösblads- eller kortsystem eller med automatisk databehandling. I s.k. avstämningsbolag förs aktieboken av (se 3 kap. 8 § bankaktiebolagslagen). När någon styrker ett förvärv av aktie för vilken aktiebrev har utfärdats eller när någon antecknas som aktieägare på aktiekonto enligt aktiekontolagen (1989:827), skall aktieägaren genast föras in i aktieboken. skall hållas tillgänglig hos bolaget för envar. Förs aktieboken med hjälp av ADB eller på annat liknande sätt, skall i stället utskrift av aktieboken på begäran tillhandahållas hos bolaget och ifråga om avstämningsbolag, även hos värdepapperscentralen. Var och en har rätt att mot ersättning för kostnaderna få en aktuell utskrift av aktieboken. Det finns dock en begränsning i aktiebokens offentlighet. När det gäller avstämningsbolag, får nämligen utskriften av aktieboken inte innehålla uppgift om aktieägare som har högst femhundra aktier i bolaget. Detta kan få till följd att det inte går att få någon uppgift om vem eller vilka som äger aktierna i bolaget. I det tolfte direktivet, artikel 3, stadgas att när ett bolag blir ett enmansbolag genom att alla dess andelar förenas på en hand, uppgift om detta och om den ende bolagsmannens identitet skall antingen förvaras i akt eller föras in i ett officiellt register eller också tas upp i ett offentligt tillgängligt register som bolaget själv för. uppfyller i huvudsak förutsättningarna för ett sådant offentligt tillgängligt register som direktivet anger. Normalt kan en utomstående av aktieboken utläsa om aktierna i bolaget har samlats i en enda ägares hand. Detta gäller dock inte i avstämningsbolag med högst femhundra aktier. I ett sådant bolag kommer nämligen utskriften av aktieboken inte att innehålla upppgifter om aktieägare. För att aktieboken även i detta fall skall uppfylla direktivets krav bör bestämmelsen om att utskrift av aktiebok inte skall innehålla aktieägare med högst femhundra aktier inte gälla när samtliga aktier har en och samma ägare. Bestämmelserna i 2 kap. 2 § äger motsvarande tillämpning vid nyemission. Vid fondemission får inte till aktiekapitalet överföras belopp som understiger summan av de nya aktiernas nominella belopp eller den sammanlagda höjningen av aktiernas nominella belopp. Om aktie skall tecknas mot betalning med apportegendom, krävs Finansinspek- tionens medgivande för detta. Utgörs apportegendomen av hela eller en inte obetydlig del av en annan banks rörelse, krävs dock regeringens eller Finansins- pektionens tillstånd enligt 2 kap. 5 § bankrörelselagen (1987:617) för genomförande av nyemissionen. Om aktier tecknas med villkor som strider mot första stycket, skall det nominella beloppet ändå betalas. Det nya första stycket har sin motsvarighet i 4 kap. 1 § tredje stycket aktiebolagslagen. Ändringen är föranledd av att den ändring i 2 kap. bank- aktiebolagslagen som gör det möjligt att utge aktier mot apportegendom vid bildandet av ett bankaktiebolag. Paragrafens fjärde stycke har flyttats till det första stycket. Vid nyemission där de nya aktierna skall betalas med pengar (kontantemission) och vid fondemission har aktieägarna företrädesrätt till de nya aktierna i förhållande till det antal aktier de förut äger. Detta gäller endast om annat inte har föreskrivits i bolagsordningen enligt 3 kap. 1 § andra stycket 3 eller, vid kontantemission, har bestämts i emissionsbeslutet eller följer av villkor som enligt 5 kap. 4 § första stycket 8 har meddelats vid emission av skuldebrev. Beslut av bolagsstämman att avvika från aktieägarnas företrädesrätt är giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. I andra stycket har intagits en föreskrift om bolagsstämmans beslut om att avvika från bolagsordningens bestämmelser om företrädesrätt vid kontantemission förutsätter en kvalificerad majoritet om två tredjedelar av såväl avgivna röster som vid stämman företrädda aktier. Frågan har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 8.3. Ett förslag till beslut om nyemission skall hållas tillgängligt för aktieägarna minst före den bolagsstämma vid vilken beslutet skall fattas. Det skall genast sändas till de aktieägare som begär det och uppger sin postadress. Förslaget skall läggas fram på stämman. Vad som har sagts om förslag till beslut skall även gälla sådant medgivande av och tillstånd av regeringen eller som avses i 2 § andra stycket samt sådana redogörelser av styrelsen och yttranden av revisorerna som avses i 7 §. Innebär förslaget en avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt, skall skälen till avvikelsen samt grunderna för emissionskursen anges i förslaget eller i en hand- ling som skall fogas till förslaget. Om årsredovisningen inte skall behandlas på stämman, skall även följande handlingar enligt vad som har sagts hållas tillgängliga och läggas fram på stämman: 1. en avskrift av den senaste årsredovisningen, försedd med anteckning om bolagsstämmans beslut om bolagets vinst eller förlust, samt en avskrift av revisionsberättelsen årsredovisningen avser, 2. en av styrelsen undertecknad redogörelse för händelser av väsentlig be- tydelse för bolagets ställning som har inträffat efter det att årsredovisningen avgetts, och 3. ett av revisorerna avgivet yttrande över redogörelsen. Kallelsen till bolagsstämman skall innehålla uppgifter om den företrädesrätt att teckna aktier som aktieägarna eller andra har enligt förslaget samt uppgifter om vem som i övrigt får teckna aktier. Kallelsen skall ange förslagets huvudsakliga innehåll, om aktieägarna inte skall ha företrädesrätt till teckning i förhållande till det antal aktier de förut äger eller enligt vad som föreskrivs i bolagsordningen. Paragrafen innehåller bestämmelser om det beslutsunderlag som skall hållas tillgängligt inför ett beslut om nyemission. I första stycket femte meningen har tillagts en föreskrift om att det i förslaget också skall lämnas en uppgift om grunderna för emissionskursen. Tillägget är föranlett av artikel 29.4 i kapitaldirektivet, där det föreskrivs att ett beslut att begränsa eller upphäva företrädesrätten skall föregås av en skriftlig redogörelse från styrelsen som anger skälen för att begränsa eller upphäva företrädesrätten samt grunderna för den föreslagna emissionskursen. Beslut om nyemission skall anmälas för registrering från beslutet, om det inte har förfallit enligt 11 §.