prop · GI0310 · 1995-01-01 00:00:00 — Som kommittén påpekar har de centrala miljömyndigheterna utarbetat ett sort antal riktvärden av olika slag. Dessa är i huvudsak avsedda att vara vägledande för myndigheternas miljöarbete. Tyvärr saknar de miljörelevanta riktvärdena i stort sett rättslig status. - - - Vi saknar legala instrument att motverka miljökatastrofer. Kommitténs förslag beträffande miljökvalitetsnormer innebär att reglerna i huvudsak skall vara vägledande för myndigheternas agerande i olika sammanhang. Någon nämndvärd avvikelse från rådande förhållanden är m.a.o. inte åsyftad. EG:s direktiv om miljökvalitetsnormer är utformade som bindande rättsregler. - - - Sådana direktiv böjer man sig för, men i övrigt vill man inte diskutera bindande miljökvalitetsnormer med rättsverkan. Inte heller i den nya vill man med andra ord låta miljöförhållandena bli direkt relevanta för vilka krav man skall ställa på verksamheter som utövar miljöpåverkan. - - - Dessa kommitténs överväganden kan vara vad som ligger bakom den föreslagna placeringen av MKN i balkens 8 kapitel. ställer sig emellertid tveksam såväl till placeringen som till utformningen av det föreslagna kapitlet. Ur miljösynpunkt vore det rimligare att de gränser som fastställs för miljökvalitet fick direkt rättslig relevans. En eventuell MKN borde vara en faktor av direkt betydelse när det gäller at bedöma tillåtlighetsfrågan. En verksamhet bör inte tillåtas på sådana villkor att den bidrar till att försämra miljökvaliteten utöver de fastställda gränserna för vad som kan accepteras utifrån strävan att uppnå en uthållig utveckling. - - -Utöver de generella aktsamhetsreglerna i tredje kapitlet bör, för att en verksamhet skall vara tillåten, gälla att fastställda miljökvalitetsnormer inte får överskridas. För att markera detta samband mellan miljökvalitetsnormer och tillåtlighetsfrågan bör reglerna om miljökvalitetsnormer placeras i anslutning till kapitlet med generella aktsamhetsregler, eller eventuellt arbetas in i detta. - - - Ehuru miljökvalitetsnormer synes ha blivit ett mer eller mindre allmänt vedertaget begrepp, är det vidare enligt forskningsnämndens mening utifrån den föreslagna balkens systematik i hög grad oklart hur sådana normer förhåller sig till generella föreskrifter enligt 4 kap. I princip sägs i motiven att MKN skulle utgöra en slags kompletterande eller mer preciserande/konkretiserade aktsam- hetsregler än de som allmänt gäller enligt kap. 3, och därvid främst fungera som riktvärden vid myndighetsbeslut inom ramarna för balkens tillämpningsområde. har i samband med reglerna om generella föreskrifter talats om de viktiga funktioner dessa fyller vid implementeringen av exempelvis EG-direktiv med krav på vissa miljökvaliteter, gränsvärden etc. Generella föreskrifter enligt 4 kap. synes alltså mycket väl kunna ge uttryck för MKN. Kommitténs skrivningar talar vidare för att rättsligt bindande MKN - i betydelsen direktverkande och sanktionerade - måste ha fått uttrycket av generella föreskrifter. - En MKN kan alltså sägas vara en generell föreskrift utfärdad av regeringen (eller myndighet regeringen bestämt) vars rättsföljd/bindande verkan får antas framgå av föreskriftens i fråga utformning. Det kan ur denna synvinkel diskuteras om reglerna skall ha ett eget kapitel. Istället bör 3 och 4 kapitlet utformas så att reglerna om MKN följer ur dessa. Vidare synes 8:3 vara en onödig upprepning/utvidgning av det som redan står i 8:1 2 st. 8:2 2 st är enbart för- virrande i den meningen att direkt effekt/sanktionsmöjligheter endast kan uppnås genom att MKN ges formen av generell föreskrift enligt 4 kap. Regeln synes onödig för att regeringen i sina anvisningar till tillämpande myndigheter skall kunna klarlägga att angivna gränsvärden etc. inte bara är rådgivande utan "tvingande" vid myndighetstillämpning - den rätten synes regeringen ha i vilket fall, om inte annat så också det enligt 4 kap. Även de regler som intagits i 4 och 5 §§ synes vara av den karaktären, att de kan meddelas i samband med de MKN/föreskrifter där de aktualiseras. 6.22 : i har vissa riktvärden i det praktiska arbetet utgjort en form av normerande mål/gränser. Det är bra att kvalitetsnormer nu föreslås. För att dessa skall få större betydelse än hittillsvarande system måste de vara tydliga, kontrollerbara och bindande. 6.23 : Störst betydelse torde införandet av miljökvalitetsnormer komma att få. Med tanke på den samlade miljöpåverkan som tillmäts diffusa utsläpp är det nödvändigt att använda rättsliga styrmedel som tar sin utgångspunkt i miljöbelastning, och inte i punktvisa begränsningar av det slag, som har präglat miljöskyddslagen. Det måste ses som ett principiellt mycket viktigt steg i miljörättens utveckling i att regeringen eller den myndighet regeringen sätter i sitt ställe ges möjlighet att utfärda kvalitetsnormer som utgår från och som skyddar miljön. vill i detta sammanhang framhålla betydelsen av att det satsas på ökad forskning, vars resultat kan läggas till grund för ställningstaganden i dessa hänseenden. Denna ståndpunkt är också relevant för den av miljöskyddskommittén föreslagna förstärkningen av bestämmelserna om miljökonsekvensbeskrivningar. De flesta verksamheter i samhället kan utformas på olika sätt, som ger kvalitativt och kvantitativt olika effekter på naturresurser och miljö. I strävandena efter att skapa en bra miljö och en god hushållning med naturresurser är därför en bedömning av konsekvenserna av olika handlingsalternativ ett viktigt instrument. 6.24 : Instämmer i betänkandets formulering att kvalitetsnormer måste bygga på ingående kunskaper, och att det för att skapa sådana kunskaper krävs såväl grundläggande forskning som utredningar med direkt praktisk tillämpning. Vikten av vetenskapligt välgrundade kvalitetsnormer kan inte nog påpekas. Utredningen diskuterar på ett sakligt sätt problematiken med användning av siffervärden för miljökvalitet (kapitel 7.5.4). Man kan säga att utredningen själv oavsiktligt illustrerat denna problematik när man skriver "Värdena kan reglera inom vilka gränser miljöparametern får variera, t.ex. att pH-värdet i sjöar inte får understiga 6,0 ..." (s. 373). (Om just detta värde fastställdes skulle ett stort antal naturligt sura sjöar i hamna under tillåtet miljökvalitetsvärde avseende pH.) - - - När det gäller grundläggande forskning är det viktigt att denna framgent, liksom , finansieras av olika sektorsintressenter, och inte bara av grundforskningsråd. Detta kommer att vara speciellt betydelsefullt i ett läge där kraven på preciserade kvalitetnormer (dvs. utredningar med direkt praktisk tillämpning) ökar. 6.25 : Miljökvalitetsnormer är nödvändiga men förslaget skulle vinna på en beskrivning av när och i vilka situationer normerna kan vara bindande. Lagen borde även kunna ange att tillståndsbeslut kan grundas på en strängare bedömning än en antagen mijökvalitetsnorm. Det borde även framhållas mer att naturhänsyn inte i första hand är en kostnad. 6.26 i : Enligt 4 § 2 st. skall en åtgärdsplan, som behövs som planeringsunderlag för att uppfylla miljökvalitetsnormer, upprättas av om flera län berörs. anser att de berörda länsstyrelserna i samråd skall lösa de angivna uppgifterna. Länsövergripande samarbete förekomer i betydande omfattning. 6.27 i län: I en situation där vi är på god väg att komma tillrätta med punktutsläppen och uppmärksamheten alltmer riktas mot de diffusa utsläppen, måste det vara riktigt att utgå från vad miljön och människorna tål. Grundtanken bakom förslaget om miljökvalitetsnormer är därför riktig. bedömer att miljökvalitetsnormerna kan bli ett värdefullt hjälpmedel i planeringen. Kommittén anför att den handel med utsläppsrättigheter, som kan kombineras med miljökvalitetsnormer, inte är förenlig med det svenska rättssystemets vidsträckta medborgarinflytande. delar denna uppfattning men vill peka på risken för en handel "under bordet" med utsläppsrättigheter. Miljöarbetet inom länsstyrelserna har delvis ändrat karaktär. Den tidigare renodlade individuella prövningen av miljöfarlig verksamhet har kompletterats med mer övergripande miljöarbete. De regionala miljöanalyserna utgör ett exempel på denna tyngdpunktsförskjutning. Mot denna bakgrund synes det välbetänkt att ge länsstyrelserna uppdraget att ta fram underlag för och förslag till de åtgärdsplaner som kan komma att krävas för att innehålla miljökvalitetsnormerna. Detta principiella arbetssätt överensstämmer i väsentliga delar med vissa av länsstyrelsernas uppgifter inom den fysiska planeringen, vilket är notabelt med tanke på länsstyrelsernas allt mer uttalade sektorsövergripande ansvar. 6.28 i : Införandet av miljökvalitetsnormer tillstyrkes. kan utgöra dels en stoppregel och dels underlag för en åtgärdsplan. blir i det senare fallet ett slags målsättningsvärde. Kopplingen mellan ansvaret för strategier för miljön och miljöövervakning i förhållande till åtgärdsplanerna behöver belysas ytterligare. Miljökvalitetsnormerna får inte bli konserverande i förhållande till regionala miljömål och åtgärdsprogram. Det är viktigt att grundläggande normer också kan formuleras för den biologiska mångfalden. Frågan om "gröna miljökvalitetsnormer" bör utredas ytterligare. Förslaget att skall upprätta åtgärdsplan då flera län berörs avstyrks. Detta bör åvila berörda län i samverkan. - - - Detaljbestämmelser bör inte ingå i en balk av ramkaraktär. Föreskrifter är lämpligare. 6.29 i : Redan nu förekommer ett omfattande samarbete i regionala frågor mellan länsstyrelserna. Vid utarbetandet av en sådan åtgärdsplan som avses i 8 kap. 4 § andra stycket i lagförslaget saknas det enligt mening skäl att i normalfallet låta fastställa planen. I normalfallet torde det vara både effektivare och lämpligare att låta de berörda länsstyrelserna fastställa planen. Däremot bör förbehållas rätten att fastställa åtgärdssplanen när denna får anses vara av särskilt stor betydelse och av riksintresse. Bestämmelsen bör ändras i enlighet härmed. 6.30 i : Det är bra att miljökvalitetsnormer införs. Lagförslaget bör dock utvecklas. Normernas rättsliga verkan måste ut. Den amerikanska luftvårdslagstiftningen innehåller luftkvalitetskriterier och bör studeras inför det fortsatta arbetet med svenska normer. Miljökvalitet bör ses i vid bemärkelse och omfatta både halter eller viss belastning av mätbara ämnen och andra uppföljningsbara företeelser av betydelse för hälso- och miljöskyddet och naturmiljön. Begreppet miljökvalitetsnorm bör vidare begränsas till att omfatta en viss miljökvalitet. Skyddsavstånd för olika verksamheter bör också kunna föreskrivas (dock kanske snarare i PBL), men de är inte miljökvalitet i ordets egentliga mening, utan en konsekvens av en eftersträvad miljökvalitet. Det bör av lagen framgå hur snabbt en åtgärdsplan skall upprättas när en miljökvalitetsnorm överskrids. Kraven på innehållet i en åtgärdsplan bör finnas i lagtexten. Åtgärdsplanerna bör vidare ges rättslig verkan. Det finns annars en risk att planen inte får tillräckligt styrande verkan. - - - Slutligen anser att hela 8 kap. har en så central betydelse i , att det bör ingå i balkens allmänna, inledande del. 6.31 i län: Miljökvalitetsnormer kommer att vara värdefulla instrument för att uppställda miljömål skall uppnås. Vidare utredning bör ske beträffande miljökvalitetsnormer inom naturvården. Det är viktigt att grundläggande krav formuleras även för den biologiska mångfalden. 6.32 i : Av balkförslaget kan inte utläsas om miljökvalitetsnormer kan komma att variera mellan olika delar av landet. Vidare saknas, såvitt kan finna, möjlighet att formulera motsvarande grundläggande krav för att bevara den biologiska mångfalden. I 8 kap. 3 § anges att miljökvalitetsnormer får avse kortaste avstånd mellan miljöfarlig verksamhet och bostäder eller lokaler för undervisning eller barnomsorg, en avgränsning som enligt är alltför snäv. (Vart tog t.ex. sjukhus och andra vårdinrättningar vägen? I hälsoskyddslagen kan man återfinna uttrycket "där människor vistas av dygnet".) - - - Miljökvalitesnormen kan komma att ge upphov till en helt ny företeelse i i form av handel med utsläppsrätter. anser också att frågan hur miljökvalitetsnormerna skall tillämpas i förhållande till aktsamhetsreglerna och tillåtlighetsreglerna vid tillståndsprövning av miljöfarlig verksamhet inte är tillräckligt belyst. Även åtgärdsplanens status och rättsverkan förtjänar att belysas ytterligare. Sammantaget anser att förslaget om miljökvalitetsnormer, utan att på något sätt vill avstyrka att sådana införs, bör bli föremål för ytterligare överväganden och förtydliganden. vill också ifrågasätta terminologin. Enligt bör begreppet norm förbehållas bindande föreskrifter. Detta synes bäst överensstämma med regeringsformens bestämmelser om normgivning. Inte bindande miljökvalitetsnormer bör i stället betecknas miljökvalitetsmål eller något liknande. 6.33 i län: anser att de föreslagna miljökvalitetsnormerna kan bli ett värdefullt instrument för att vid planering, prövning och tillsyn se till att uppställda miljömål, internationella förpliktelser o.dyl. uppfylles. Det kommer att ställas stora krav på den myndighet som får uppdraget att formulera normerna, så att de får en stringent utformning och därmed blir tillräckligt vägledande i varierande bedömningssituationer. - - - I 4 § föreslås att skall upprätta en åtgärdsplan om det behövs för att miljökvalitetsnormer skall kunna uppfyllas inom ett område som omfattar flera kommuner. Avser behovet av åtgärdsplan flera län skall upprätta planen. Vad avser det första fallet biträder förslaget. En sådan uppgift ligger helt inom samordnande planeringsroll inom länet. Även för det fall en åtgärdsplan skulle omfatta mer än ett län bör ansvaret åvila berörda länsstyrelser i samarbete och inte . Länsstyrelserna har numera god erfarenhet av länsövergripande samarbete i olika former och torde med sin kunskap om regionen vara bäst ägnade att klara även en åtgärdsplan omfattande mer än ett län. roll bör helt inriktas på att formulera miljökvalitetsnor- merna, en nog så intrikat och krävande uppgift. 6.34 i : Införandet av miljökvalitetsnormer tillstyrks under förutsättning att de är klart definierade. Att föra in sådana normer innebär ett stort och ansvarsfullt arbete . Det är därvid viktigt att ambitionsnivån för normerna klarläggs på ett entydigt sätt. Kan normerna samordnas med EG:s normer finns möjligheter till ett ökat globalt miljöarbete. De svårigheter som hör samman med att den helt dominerande belastningen kommer från utlandet bör tas upp närmare. Frågor rörande de föreslagna åtgärdsplanerna bör klarläggas, bl.a. planernas rättslig status, hur en central uppföljning skall göras och vad den får innefatta. För det fall att en plan skulle behöva göras länsöverskridande, torde den mest ändamålsenliga lösningen vara att berörda länsstyrelser upprättar planen i samråd. avstyrker således att skall ha ansvaret i ett sådant fall. Möjligen kan övervägas ett system där planerna skall fastställas av . 6.35 i : ställer sig positiv till att begreppet miljökvalitetsnormer införs. Det är av stor vikt att arbetet med att ta fram föreskrifter för kvalitetsnormer påbörjas. - - - anser att miljökvalitetsnormer skall vara bindande för tillstånds- och tillsynsmyndigheterna och att regeringen skall avgöra vilka områden som miljökvalitetsnormerna skall omfatta. Miljökvalitetsnormerna skall enligt miljöskyddskommitténs förslag i första hand läggas till grund för samhälsplaneringen och omsättas i åtgärdsplaner. Endast i vissa fall får regeringen föreskriva att de skall vara bindande. Denna konstruktion innebär att normerna är att jämställa med riktlinjer, och de har då ingen styrande effekt utöver de riktlinjer och mål som lagt fast. har att verka för att fastställda nationella mål får genomslag i länet, och det är tveksamt om miljökvalitetsnormer i den form som föreslås har något att tillföra i detta sammanhang. När det gäller stora miljöfrågor - försurning av mark och vatten och övergödning av havet - saknas tillräckligt effektiva styrmedel för att inom överskådlig tid komma ned till acceptabla belastningsnivåer. Vad efterlyser är ramar som de sammanlagda utsläppen inom ett visst område måste underordnas. Sådana ramar har lagt fast för landet som helhet. Men är inte homogent. Det behövs riktade insatser i områden där naturmiljön är akut hotad. Gröna miljökvalitetsnormer: 3 § -finner det olyckligt att utredningen inte föreslagit införande av "gröna miljökvalitetsnormer". Det finns risk för att naturvård och biologisk mångfald kan komma att åsidosättas vid planering, prövning etc., om inte sådana normer redovisas i balken. Det är viktigt att grundläggande krav formuleras även för naturvård och biologisk mångfald. Den biologiska mångfaldens komponenter kan på skilda sätt mätas t.ex. med indikatorarter som anger tillståndet hos vissa ekosystem eller tillstånd och förändringar i miljön. Dessa bedömningar bör kunna ligga till grund för upprättande av "gröna miljökvalitetsnormer". Länstyrelsen anser att dessa frågor bör utredas. Åtgärdsplaner: 4 § - Det finns enligt mening en risk att åtgärdsplanerna splittras upp på många kommuner. Vi föreslår följande alternativa skrivning: Det ankommer på att upprätta åtgärdsplaner som behövs för att miljökvalitetsnormerna skall kunna uppfyllas. Om ett mindre område berörs kan uppgiften ankomma på en kommun. - - - Normer för tätortsluft: 5 § - I denna bestämmelse anges att halten i luften av kvävedioxid, svaveldioxid, sot och bly skall mätas om det kan antas att bindande miljökvalitetsnormer kan komma att överskridas. Bestämmelsen bör göras betydligt mer generell så att den kan komma att omfatta även andra ämnen för vilka kvalitetsnormer har angetts. Uppräkningen av ämnen för vilka bestämmelsen skall gälla bör föras över till förordning eller föreskrift. - - - Miljökvalitetsnormer för miljöfarlig verksamhet behandlas i 14 kap. 3 och 6 §§. finner inte någon väsentlig skillnad mellan dessa bestämmelser. Innehållet i 3 och 6 §§ bör kunna koncentreras i en bestämmelse. Att två eller flera industrier kan gå samman för att med gemensam reningsutrustning/åtgärd nedbringa utsläpp till nivåer som med avseende på fastlagda kvalitetsnormer kan accepteras är en tilltalande idé. Länsstyrelen hyser dock vissa farhågor att tillståndsprövningen kan komma att kompliceras men ställer sig ändock bakom kommitténs förslag. 6.36 i : Miljökvalitetsnormer är en form av föreskrifter för miljötillståndet. De skall fastställas på vetenskapliga grunder och blir därmed heller inte direkt bindande utan riktar sig i första hand till myndigheter och planerande organ. För tillämpningen av kan två huvudsakliga situationer särskiljas. I det ena fallet uppfylls och den fungerar som kompletterande aktsamhetsregel eller stoppregel vid prövning av nytillkommande verksamhet. I det andra fallet, då överskrids, blir den underlag för en åtgärdsplan som i sin tur kan anvisa omprövning och planering av andra åtgärder, alltså mer av ett målsättningsvärde. Normer enligt EG-direktiv kan dock bli direkt bindande. Inför användningen av miljökvalitetsnormer krävs, enligt uppfattning, att deras utformning utvecklas och förtydligas liksom vad de står för och vilken ambitionsnivå de representerar. Vid rättsliga prövningar är det en avgörande skillnad mellan bindande och icke bindande regler, men vad gäller de föreslagna miljökvalitetsnormerna tycks denna gräns vara ganska flytande. Normer med olika innebörd och skärpa i olika situationer kan skapa problem för tilltron och tillämpningen. Enligt specialmotiveringen till 8 kap. 2 § får tillstånd till en nytillkommande verksamhet inte lämnas om en miljökvalitetsnorm skulle överskridas. Det kan tolkas som att det föreligger ett formellt hinder mot att ge tillstånd till en ny verksamhet oavsett hur ringa utsläppsökningen skulle bli. Möjligheten för en småföretagare att genom samverkan med någon annan verksamhet åstadkomma en samlad utsläppsminskning blir sannolikt praktiskt svårgenomförbar. För att lösa problemet med en liten tillkommande utsläppsökning på en plats där miljökvalitetsnormen redan överskrids anges till och med att man kan bortse från . Detta är frågor som enligt måste klarläggas. Vid utformningen av miljökvalitetsnormer som grundas på en vetenskaplig bedömning av risken för hälso- och miljöeffekter måste medräknas en säkerhetsfaktor. Beroende på hur mycket av säkerhetsmarginalen som byggs in i själva och hur mycket som läggs in vid tillämpningen, kan den i det ena extremfallet bli så framåtsyftande och svåruppnåelig att dess reella betydelse blir liten, eller i det andra så generös att drivkraften att nå längre tas bort. En god avvägning är viktig. Balansen mellan kontinuitet och flexibilitet måste också belysas, dvs. hur ofta är det lämpligt att revideras i och med att ny kunskap tas fram. Det är också viktigt att uppmärksamma att normerna kan bli styrande för inriktningen av kunskapsunderlag och miljöövervakning. Andra betydelsefulla miljöproblem riskerar att komma i skymundan. De kan till och med ibland komma i konflikt med . - - - Sammantaget anser att miljökvalitetsnormer har sin plats i svensk miljölagstiftning men deras tillämpning fordrar långsiktighet och helhetssyn. Systemet behöver utredas ytterligare. En tydligare uppdelning behöver göras mellan normer som utgör planerings- och beslutsunderlag på samma sätt som allmänna råd och sådana normer som skall vara direkt och formellt bindande liksom exempelvis betämmelserna i en detaljplan. För det senare fallet av föreskrifter blir det sannolikt nödvändigt att även lagstifta om en dispensmöjlighet. Åtgärdsplanen som instrument för att uppnå miljökvalitetsnormer måste även den granskas vidare. I förhållande till den regionala miljöanalysen/miljöstrategin kan den uppfattas både som konkurrent och komplement. En miljövårdsplan med formell status är viktig men begränsningen av åtgärdsplanen till att utgå från miljökvalitetsnormer innebär återigen en risk för alltför stor fokusering till vissa problem som lokalt/regionalt och även globalt kanske inte är de långsiktigt mest betydelsefulla. - - - Ansvarsfrågorna kring åtgärdsplanen är heller inte tydliga. Vem tar fram underlaget för att bedöma behovet av en åtgärdsplan? Då området berör flera län bör åtgärdsplanen, enligt mening, utarbetas av länsstyrelserna i samverkan och inte av såsom föreslagits. Kunskapsunderlaget hämtas huvudsakligen från länen, åtgärdsförslagen likaså. Även kopplingen till den regionala miljöstrategin och utvecklingen av mer allmänna tillsynsroll talar för en sådan fördelning. - - - Bestämmelserna om miljökvalitetsnormer och miljökonsekvensbeskrivningar skall enligt 2 kap. 1 § tillämpas bland annat för skötsel av skogs- och jordbruksmark. Dagens fiskemetoder kan ha en liknande påverkan på miljön och det finns goda skäl för att låta bestämmelserna i 8 och 9 kap. i vara tillämpliga även på fiske och fiskevård. 6.37 i : tillstyrker i allt väsentligt principen med miljökvalitetsnormer. Det är angeläget att normerna ges en sådan utformning att de inte verkar konserverande utan fortlöpande kan anpassas till ny kunskap beträffande hälsa och miljö. Det som sägs i 3 § om skyddsavstånd till bostäder samt lokaler för undervisning och barnomsorg borde också gälla för lokaler för olika former av vård där människor varaktigt vistas. Åtgärdsplaner enligt 4 § 2 st. som berör flera län bör upprättas av berörda län i samverkan och ej av . 6.38 i : Möjligheterna att meddela föreskrifter och att införa mijökvalitetsnormer kommer i hög grad att underlätta och effektivisera miljöarbetet. Det är då viktigt att sådana föreskrifter och normer är väl underbyggda och baseras på klara behov och vetenskapliga bakgrundsfakta. En ganska snårig, splittrad miljölagstiftning får inte ersättas av en oöverskådlig snårskog av detaljföreskrifter och miljökvalitetsnormer. Enligt 8 kap. 4 § i förslaget till miljöbalk skall upprätta åtgärdsprogram om det behövs för att miljökvalitetsnormer skall kunna uppfyllas.