prop · GI0313 · 1995-01-01 00:00:00 — 5.2 Utvärdering av första-tredje fondstyrelserna var det mycket gynnsamma förutsättningar för en god avkastning på första-tredje fondstyrelsernas placeringar tack vare de fallande räntorna. AP-fonden har dock i kraft av sin storlek - den innehar nästan 1/3 av de totala placeringarna på den svenska penning- och obligationsmarknaden - begränsat handlingsutrymme på marknaden. Fondens eget agerande kan vara kursdrivande i sig och dess dominans medför att den inte alltid kan realisera eller omdisponera tillgångar i den omfattning som annars skulle vara önskvärt. Andra tillräckligt stora aktörer som kan möta AP-fondens agerande finns inte. Regeringen finner att den utvärdering av portföljen första-tredje fondstyrelserna har gjort är genomgripande och belysande. Ökningen av det reala fondkapitalet med eller är ett gott resultat med tanke på att avgiftsunderskottet var . I jämförelse med det marknadsindex som är skapat av fondstyrelserna har portföljen också gett en viss meravkastning. De icke realiserade vinsterna svarade för drygt en tredjedel av det reala resultatet. Fondkapitalets utveckling har också varit tillfredsställande. Kompensation för inflationens urholkning av kapitalet har erhållits . Fastighetsinvesteringarna har inte gett några vinster. Direktav- kastningen på innehavet var medan värdet på tillgångarna skrevs ned . Fondstyrelserna uppger dock att vakansgraden om är relativt låg och att fastigheterna har goda geografiska lägen. Enligt fondstyrelserna finns det goda förutsättningar för att detta reala inslag i portföljen skall ge bättre avkastning . Fondstyrelserna har inte investerat i utländska värdepapper. Det har visats i fondstyrelsernas egen utvärdering att en bättre avkastning hade uppnåtts för hela portföljen om fonden hade utnyttjat möjligheten att investera av kapitalet i valuta. Förklaringen är kronans sjunkande värde. Förvaltningen av portföljen har inte konkurrensutsatts. Att låta en extern förvaltare ta hand om en del av portföljen kan vara belysande för hur verksamheten går. Självklart får viss hänsyn tas till att det kan vara enklare att förvalta en mindre portfölj än en portfölj av första-tredje fondstyrelsernas storlek. För det fall fondstyrelserna väljer att inte anlita externa förvaltare kan det vara lämpligt att de redovisar något om vilka överväganden de gjort i frågan. Regeringen konstaterar att avkastningen på fondkapitalet väl översteg de uppsatta målen för verksamheten. Avkastningen på fondkapitalet var vilket innebär en real avkastning på . Över har fondförvaltningen i genomsnitt gett en meravkastning jämfört med det egna konstruerade marknadsindexet om eller ca . 5.3 Utvärdering av fjärde och femte fondstyrelserna De utvärderingar som fjärde och femte fondstyrelserna har gjort kunde som tidigare nämnts ha varit mer utförliga. Vissa kommentarer ges av fjärde fondstyrelsen beträffande portföljinnehavet och dess utveckling. Det saknas dock bl.a. en närmare belysning av portföljsammansättningen och en beskrivning av utfallet om styrelserna hade valt en annorlunda strategi. Några förslag på hur en sådan utvärdering kan se ut ges i det följande. De jämförelseindex som det oftast brukar refereras till på marknaden är Veckans Affärers, Affärsvärldens och generalindex. De beräk- nas på olika sätt och kan därmed uppvisa skillnader på några tiondels procenten- heter i avkastning. I tidigare utvärderingar som har gjort har portföljernas avkastning jämförts med Findatas avkastningsindex vilket inkluderar reinvesterade utdelningar. Eftersom utdelningarna tillfaller fonderna och återinvesteras torde detta index kunna utgöra en lämplig måttstock. Findatas index kan avvika med ett par procentenheter från de tidigare nämnda generalindexen. Utvecklingen på Findatas index var . Fondkapitalet i fjärde fondstyrelsen ökade . Ett eget konstruerat index över den svenska portföljen ökade med 43,. I den femte fondstyrelsen ökade fondkapitalet vilket kan jämföras med en indexökning av den totala portföljen på . Portföljens sammansättning i branscher kan jämföras med utvecklingen av index i resp. bransch. Därmed kan eventuella alternativa strategier (portföljviktningar) få sin belysning. Vid en närmare uppdelning av aktieportföljerna på branscher framgår att båda styrelserna hade sina största innehav i verkstadsindustrin. Den var också den värdemässigt största branschen på börsen . I förhållande till marknadsindex låg fjärde fondstyrelsen överviktad i främst verkstads-, kemi- och skogsaktier. De hade inga innehav i tjänstesektorn eller bank och försäkrings- bolag. Den femte fondstyrelsen låg däremot underviktad i verkstadsaktier och skogsaktier men hade relativt stora innehav i förvaltningsbolag och övriga företag. Tabell 14 Branschfördelning i % av svenska portföljen i % av i % av % av portföljen portföljen börsvärde Index Verkstäder 44 31 36 Kemisk industri 28 25 22 Skogsindustri 10 6 8 Fastighets och byggföretag 5 4 4 Handelsföretag 2 0 2 Förvaltningsbolag 0 18 7 Övriga företag 10 15 8 Tjänste 0 0 3 Bank och Försäkr. Bland branschindex utvecklade sig bank- och försäkringsindex bäst följt av handelsföretagen samt fastighets- och byggbranschen. Den positiva utvecklingen för bank- och försäkringsindexet är en följd av att finanskrisen ebbade ut och att förtroendet för den finansiella sektorn återkom. Verkstadsindex hade den bästa utvecklingen bland tillverkande industrier. Genom att koncentrera portföljen på få innehav kan fondstyrelserna uppnå en högre avkastning. Detta sker dock till priset av högre risktagande men kan vara befogat om en ordentlig fundamental analys, vilket även nämns av fjärde fondstyrelsen, ligger bakom ett visst innehav. Ett tillvägagångssätt att mäta koncentrationen av portföljen är att jämföra andelen av de 10 största innehaven i portföljen med de 10 största börsbolagens andel av det totala börsvärdet. En avvägning som en aktieplacerare har att göra är hur stor andel av port- följen som skall bestå av likvida medel. I en utvärdering är det därför lämpligt att likviditeten redovisas. Det kan göras t.ex. genom att likvidite- ten ställs i relation till fondkapitalet. Tabell 15 Likviditeten i förhållande till fondkapitalet Fjärde fondstyrelsen Femte fondstyrelsen Femte fondstyrelsen hade i jämförelse med fjärde fondstyrelsen en relativt stor andel likvida medel i sin portfölj vid årets början. Det kan förklara den lägre avkastningen på fondkapitalet eftersom utvecklingen på aktiemarknaderna var betydligt bättre än räntebärande placeringar. Fjärde fondstyrelsen ökade andelen likvida medel i portföljen något . Tabell 16 Avkastningen för allemansfonderna Humanfonden S:t Eriksfonden CF Ideella SHB Chans/Risk Cancerfonden S-E-Banken 4 Sparbankerna 5 Nordbanken Sparbankerna 6 Nordbanken Sparbankerna 3 3 Sparbankerna 2 Trygg Sparbankerna 1 Sparbankerna 4 Nordbanken Nordbanken Sparbankerna 7 Nordbanken Världsnaturfonden Fjärde fondstyrelsen Banco 1 SHB Index S-E-Banken 1 S-E-Banken 2 Findatas index S-E-Banken 3 Femte fondstyrelsen 2 2 Vid en jämförelse med värdestegringen för allemansfonderna ligger fjärde och femte fondstyrelserna i den understa kvartilen av ovanstående tabell. Den främsta orsaken till det är antagligen att fonderna inte innehade aktier i bank- och försäkringssektorn. I stället för jämförelser enligt ovan beskrivna metoder kan också delar av portföljen lämnas till externa förvaltare för att därigenom konkurrensutsätta förvaltningen. En sådan möjlighet bör kunna övervägas eftersom det kan stimulera förvaltaren till bättre avkastning och ge ett bra underlag för jämförelse. Denna måste dock ske under samma villkor och med garantier för att placeringsreglerna följs. Ett sätt att se om fondstyrelserna placerar i aktier med relativt liten risk är att studera enskilda aktiers betavärden. Betavärdet i tabellen anger hur mycket mer eller mindre en aktie rör sig i förhållande till förändringar i index. Om betavärdet är högre än 1 rör sig aktien mer än index vid både upp- och nedgång (högriskaktie). Följaktligen rör sig aktier med betavärden under 1 mindre än förändringen i index (lågrisk-aktie). Perioden avser förändringar i aktien . Tabell 17 Betavärden för de fem största innehaven i fjärde och femte fondstyrelserna Fjärde Femte Aktie Betavärde Aktie Betavärde 0,8 0,97 1,51 Aga 0,65 ASEA 0,9 0,92 0,92 0,18 1,23 1,23 Genomsnitt 1,07 Genomsnitt 0,79 Bland de fem största innehaven i den fjärde fondstyrelsen har två aktier högre betavärde än ett. Den femte fondstyrelsen har ett bolag med högre värde. Aktierna och är s.k. cykliska bolag vilka rör sig relativt kraftigt över en konjunkturfas eftersom försäljningen av deras produkter i hög grad är beroende av konjunkturutvecklingen. Det är därför naturligt att deras betavärden är relativt höga. Sammantaget framgår av de största innehaven att femte fondstyrelsen, enligt denna mätmetod, har en relativt låg riskprofil eftersom det genomsnittliga betavärdet för de största innehaven ligger betydligt under ett. Regeringen konstaterar att fjärde fondstyrelsen har väl uppnått sitt mål med medelsförvaltningen. Fondkapitalets genomsnittliga totalavkastning uppgår till jämfört för den svenska aktiemarknaden. Femte fondstyrelsens avkastning på fondkapitalet var relativt låg, , i jämförelse med Findatas index som ökade . Eftersom huvudparten av styrelsens tillgångar är investerade i aktier eller aktieliknande tillgångar är det rimligt att fondkapitalet över följer utvecklingen av ett aktiemarknadsindex. Den genomsnittliga avkastningen har varit bättre än Veckans Affärers index. Totala andelen utländska aktier för femte fondstyrelsen uppgick till av marknadsvärdet på portföljen varav ett enskilt innehav utgjorde av marknadsvärdet. Enligt reglementet får fjärde och femte fondstyrelsen förvärva utländska aktier till ett värde som uppgår till av anskaffningsvärdet av de medel som styrelsen förvaltar. För både fjärde och femte fondstyrelserna är det önskvärt med en bättre egen utvärdering av portföljen. En sådan kommer att te sig naturlig efter de riktlinjer som följer av de genomförda ändringarna i reglementet. Det gagnar allmänhetens insyn i förvaltningen som det ger en kontroll av den egna verksamheten. En fråga som är värd att nämna i detta sammanhang är hur fjärde och femte fondstyrelserna ser på det ägarinflytande de kan komma att utöva i skilda sammanhang. I fjärde fondstyrelsens årsredovisning omnämns detta något i verkställande direktörens kommentar. Mot bakgrund av att fondstyrelserna kan få en icke obetydlig ägarroll i ett enskilt bolag finner regeringen det vara av värde att fondstyrelserna redovisar vilka överväganden de har gjort avseende denna roll. beslutade att inrätta fem löntagarfondsstyrelser inom AP-fondssystemet. Dessa självständiga delfonder fick placeringsramar som i stort sammanföll med fjärde - och senare även femte - fondstyrelsens, dvs. placeringar på riskkapitalmarknaden. Efter riksdagsbeslut avvecklades löntagarfondsstyrel- serna . De tillgångar som då förvaltades av dessa styrelser överfördes till förvaltning av Fond 92-94. Fondens uppgift har varit att temporärt förvalta medlen och förbereda en total utskiftning av dessa. Vid förvaltningen skulle fonden sträva efter att placera medlen så att större utförsäljningar av värdepapper undveks när tillgångarna fördes över till sina slutliga mottagare, som värdepappersportföljen gavs en sådan samman- sättning att kravet på en effektiv kapitalförvaltning beaktades (prop. 1991/92:36 s. 19). När Fond 92-94 började sin verksamhet uppgick den marknadsvärderade kapitalbehållningen till . Behållningen har efter hand ökat till följd av kraftiga kursstegringar på den svenska börsen. utskiftades av fondens medel till den av beslutade riskkapitalverksamheten som innefattar två portföljförvaltningsbolag, och , samt sex riskkapitalbolag. Vidare utskiftades till Småföretagsfonden. Verksamheten inom Fond 92-94 har varit inriktad på att dels ytterligare koncentrera portföljen till färre antal aktieinnehav, dels skifta ut aktieinnehav till forskningsstiftelser. Sålunda har antalet innehav i noterade bolag minskat från 108 till 34 bolag. beslöt att Fond 92-94 skulle utskifta totalt till tre forskningsstiftelser. Denna utskiftning verkställdes . Vidare har beslutats att skall finansiera en övergång till stiftelseform för och högskolor. Dessutom skall medel för sparpremien i det premiegrundande allemanssparandet, ca , tas ur fondens tillgångar. Vid utgången av uppgick det bokförda värdet på fondens tillgångar till 14,3 miljarder och marknadsvärdet till . Vid utgången av uppgick marknadsvärdet av fondens tillgångar till , varav 4,9 miljarder var likvida tillgångar. Portföljvärdet ökade vilket kan jämföras med Veckans Affärers index på . Fondkapitalet minskade med till . Minskningen beror på att 12 miljarder var reserverade för utskiftningar till forskningsstiftelser och det premiegrundande allemanssparandet. skiftades 0,1 miljarder ut som ersättning till de fondbolag som medverkat i det premiegrundande allemanssparandet. 7 Fastställande av balansräkning Regeringen har denna dag fastställt balansräkningarna för första-femte fondstyrelserna och Fond 92-94. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , P. , Regeringen beslutar att till överlämna skrivelse 1994/95:13 Redovisning av Allmänna pensionsfondens verksamhet .