prop · GI03224 · 1995-01-01 00:00:00 — Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 6 kap. 5-6, 9, 14-15, 17-20 och 22 §§, 11 kap. 17 § samt 21 kap. 6 och 13 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i balken skall införas fyra nya paragrafer, 6 kap. 17 a §, 23 och 24 §§ samt 21 kap. 17 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 kap. Om vårdnad och umgänge 1 - 16 §§ ... 17 § Frågor om vårdnad eller umgänge tas upp av rätten i den ort där vårdnadshavaren eller någon av vårdnadshavarna har sitt hemvist. Sådana frågor kan tas upp även i samband med äktenskapsmål. Om det inte finns någon behörig domstol, tas frågorna upp av . Frågor om vårdnad som Frågor om vårdnad som avses i 4-8 och 10 §§ samt avses i 4-10 §§ samt frågor frågor om umgänge som om umgänge som avses i avses i 15 § handläggs i 15 § handläggs i den den ordning som är ordning som är föreskriven föreskriven för tvistemål. Står barnet barnet under vårdnad under vårdnad av båda för- av båda föräldrarna eller äldrarna eller en av dem en av dem och är och är parterna överens i föräldrarna överens i saken, kan de dock an- saken, kan de dock hängiggöra saken genom anhängiggöra saken genom ansökan. I mål om vårdnad kan underhållsbidrag för barnet yrkas utan stämning. Dom i mål om vårdnad eller umgänge får meddelas utan huvudförhandling, om parterna är överens i saken. 17 a § I mål enligt 4 - 10 och 15 §§ är även barnet part. Barnet får dock inte väcka talan om ändring i vårdna- den eller om umgänget. Har barnet fyllt , får det självt föra sin talan. Är barnet yngre än , förs dess talan av den eller dem som är vårdnads- havare för barnet. Finns det anledning att anta att barnet och vårdnads- havaren har motstridiga intressen i saken eller är fråga om tillämpning av 7, 8, 9, 10 eller 15 §, förs dock barnets talan av en särskild ställföre- trädare. Den som är för- ordnad enligt rätts- hjälpslagen att vara of- fentligt biträde för barnet är utan särskilt förordnande också dess sär- skilde ställföreträdare. Barnet får åläggas skyl- dighet att inställa sig personligen inför rätten, endast om särskilda skäl talar för det och det är uppenbart att barnet inte kan ta skada av att inställa sig.Barnet får höras, om det kan ske utan risk för att barnet tar skada. 18 - 21 §§ ... 22 § I mål eller ärenden om I mål om vårdnad eller vårdnad eller umgänge umgänge gäller i fråga om gäller i fråga om rättegångskostnader andra rättegångskostnader andra och tredje styckena i och tredje styckena i stället för 18 kap. 1 - 7 §§ stället för 18 kap. 1 - 7 §§ . Vardera parten skall Vardera parten skall bära sin bära sin rättegångskostnad. En En part kan dock part kan dock förpliktas förpliktas att helt eller att helt eller delvis delvis ersätta motparten ersätta motparten dennes dennes rättegångskostnad, rättegångskostnad, om han om han eller hon har eller hon har förfarit på förfarit på ett sådant sätt ett sådant sätt som avses som avses i 18 kap. 3 i 18 kap. 3 eller 6 § eller 6 § eller om eller om det annars det annars finns finns särskilda skäl. Skyldighet att ersätta rättegångskostnad får dock inte åläggas den som inte har fyllt . Skall en part enligt andra stycket helt eller delvis ersätta motpartens rättegångskostnad och har partens ställföreträdare, ombud eller biträde förfarit på ett sådant sätt som avses i 18 kap. 3 eller 6 § och därigenom vållat kostnaden helt eller delvis, kan han eller hon förpliktas att tillsammans med parten ersätta kostnaden. Rätten kan besluta om detta även om någon part inte yrkar det. Denna paragraf tillämpas Denna paragraf tillämpas också när målet eller också när målet handläggs i ärendet handläggs i högre högre rätt. 23 - 24 §§... 10 kap. Om förmyndare 11 kap. Om förmyndare 18 § 17 § Ansökan om förordnande Ansökan om förordnande eller entledigande av eller entledigande av en en förmyndare får göras, förmyndare får göras, förutom av överförmyndaren förutom av överförmyndaren och förmyndare, av den och förmyndare, av den underårige själv, om omyndige själv, av hans denne har fyllt sexton eller hennes make och år, samt av hans eller närmaste släktingar samt, hennes make och närmaste när fråga är om underårig, släktingar. En förmyndare även av socialnämnden. som är lämplig Frågor som avses i denna att utöva vårdnaden får paragraf skall rätten entledigas även på ansökan också ta upp självmant, när av socialnämnden. Frågor anledning förekommer till som avses i denna det. paragraf skall rätten också ta upp självmant, när anledning förekommer till det. I ärende som avses i I ärende som avses i första stycket skall första stycket skall rätten, när det rör en rätten bereda den underårig som fyllt omyndige tillfälle att , bereda denne yttra sig, om det kan tillfälle att yttra sig, ske. om det kan ske. Rättens beslut i ärende Mot rättens beslut i som avses i första ärende som avses i första stycket får överklagas, stycket får talan föras, förutom av den som förutom av den omyndige beslutet särskilt rör, av och annan som beslutet var och en som har rätt särskilt rör, av var och att göra ansökan. en som har rätt att göra ansökan. I ärende som avses i första stycket får den omyndige själv föra sin talan om han eller hon har fyllt . Är den omyndige yngre än , förs hans eller hennes talan i ärende som avses i första stycket av en särskild ställföreträdare. Den som är förordnad enligt rätts- hjälpslagen att vara offentligt biträde för den omyndige är utan särskilt förordnade också dennes särskilde ställföreträdare. 21 kap. Om verkställighet av domar eller beslut om vårdnad eller umgänge m.m. 6 § Länsrätten kan vägra Länsrätten kan vägra verk- verkställighet, om det är ställighet, om det är uppenbart att uppenbart att förhållan- förhållandena har ändrats dena har ändrats sedan sedan den allmänna den allmänna domstolens domstolens dom eller dom eller beslut med- beslut meddelades och delades och det av hänsyn det av hänsyn till till barnets bästa är barnets bästa är påkallat påkallat att frågan om att frågan om vårdnad och vårdnad eller umgänge umgänge prövas på nytt. prövas på nytt. Sådan fråga Sådan fråga tas upp av tas upp av allmän domstol allmän domstol på ansökan på talan av den som varit av den som har varit part i målet hos länsrätten part i målet hos eller på talan av länsrätten eller på ansökan socialnämnden. Barnet får av socialnämnden. dock inte väcka sådan talan. Länsrätten får även i annat fall vägra verkställighet, om det finns risk som inte är ringa för att barnets kroppsliga eller själsliga hälsa skadas. 13 § Länsrätten får, enligt vad som är skäligt, förordna att den ena parten skall ersätta motpartens kostnader i ett mål enligt detta kapitel. Kostnader för utförande av uppdrag enligt 2 § första stycket andra meningen, för hämtning av en part till förhandling, för hämtning eller omhändertagande av barn och för läkarundersökning betalas av allmänna medel. Rätten får efter vad som är skäligt besluta att en part som har föranlett kostnad för hämtning skall helt eller delvis betala kostnaden till statsverket. Skyldighet att ersätta kostnad får inte åläggas den som inte har fyllt . Den som har hand om barnet får tillerkännas ersättning och förskott med anledning av kostnader för resa och uppehälle i samband med inställelse vid läkarundersökning enligt 11 §. Härvid gäller 15 § förvaltningsprocesslagen (1971:291). Frågor om ersättning Frågor om ersättning enligt andra och tredje enligt andra och fjärde styckena prövas av läns- styckena prövas av rätten. 17 § I mål enligt detta kapitel är även barnet part. Barnet får dock inte ansöka om verkstäl- lighet. Har barnet fyllt , får det självt föra sin talan. Är barnet yngre än , förs dess talan av en särskild ställföreträdare. Den som är förordnad enligt rättshjälpslagen att vara offentligt biträde för barnet är utan särskilt förordnande också dess särskilde ställföre- trädare. 2 Förslag till lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs i fråga om rättshjälpslagen (1972:429) att 41-45 §§ skall ha nedan angivna lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Rättshjälp genom offentligt biträde 41 § Rättshjälp genom offentligt biträde beviljas i mål eller ärende 1. hos allmän domstol när barnet för talan enligt 6 kap. och talan inte utförs av barnets vårdnadshavare eller när underårig för talan enligt 11 kap. 17 § , 2. hos förvaltningsdom- stol när ett barn för talan i mål enligt 21 kap. . 1 - 14 3 - 17 ... ... 42 § Rättshjälp genom offent- Rättshjälp genom offent- ligt biträde skall ligt biträde skall beviljas den som åtgärden beviljas den som åtgärden avser och i mål eller avser och i mål eller ärende som avses i 41 § 3 ärende som avses i 41 § 5 även vårdnadshavare, om även vårdnadshavare, om det ej måste antagas att det ej måste antagas att behov av biträde saknas. behov av biträde saknas. Sådan rättshjälp får dock inte beviljas vårdnads- havare i mål enligt 20 § första stycket 4 lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga. I mål eller ärende som avses i 41 § 1, 2, 5 och 6 skall rättshjälp genom offentligt biträde alltid beviljas barnet, om det inte har fyllt . 44 § Har den som beviljats Har den som beviljats rättshjälp enligt 41 § rättshjälp enligt 41 § till till offentligt biträde offentligt biträde själv själv föreslagit någon som föreslagit någon som är är lämplig, skall denne lämplig, skall denne för- förordnas, om ej hans ordnas, om ej hans an- anlitande skulle medföra litande skulle medföra avsevärt ökade kostnader avsevärt ökade kostnader eller i övrigt särskilda eller i övrigt särskilda skäl föranleder annat. skäl föranleder annat. Har både den unge och vårdnadshavaren beviljats rättshjälp i mål eller ärende som avses i 41 § 3, förordnas gemen- samt biträde, om det ej finns motstridiga intressen mellan dem. I fråga om offentligt I fråga om offentligt biträde äger bestämmel- biträde äger bestämmelserna serna i 19 § första i 21 § första stycket stycket, 21 § första sista meningen, andra stycket sista meningen, och tredje styckena, 22 § andra och tredje första - tredje, femte styckena, 22 § första - och sjätte styckena samt tredje, femte och sjätte 23 § motsvarande tillämp- styckena samt 23 § mot- ning. Byte av offentligt svarande tillämpning. biträde får i mål eller ärende som avses i 41 §1, 2, 5 och 6 också ske, om det behövs med hänsyn till målets svårighetsgrad och biträdets erfarenhet. I fråga om beslut som meddelas med stöd av andra stycket äger 43 § andra och tredje styckena motsvarande tillämpning. Ersättning till offentligt biträde utgår av allmänna medel. 45 § I mål eller ärende som avses i 41 § får offentligt biträde föranstalta om sådan utredning som är skäligen påkallad för tillvaratagande av dens rätt som beviljats rättshjälpen och som ej kan erhållas genom myndighet som handlägger målet eller ärendet. Har offentligt biträde ej utsetts, får rättshjälpsmyndigheten på ansökan av den som beviljats rättshjälpen besluta om utredning. Den som efter beslut av offentligt biträde eller rättshjälpsmyndighet medverkat vid utredning har rätt till ersättning av allmänna medel enligt bestämmelser som regeringen meddelar. I fråga om fastställande av ersättning äger 43 § andra och tredje styckena motsvarande tillämpning. Har ett barn som är part i mål som anges i 41 § 1 beviljats rättshjälp, skall kostnad för vittne, sakkunnig eller annan bevisning, som har åberopats av barnet, ersättas av allmänna medel. 3 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (1980:620) att 10, 12, 48 och 56 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10, 12 och 48 §§ ... 56 § Barn som har fyllt 15 Barn som har fyllt år har rätt att själva föra har rätt att själva föra sin talan i mål och sin talan i mål och ärenden enligt denna ärenden enligt denna lag. Är barnet , förs dess talan av den eller dem som är vårdnadshavare för barnet. I mål vid domstol om flyttningsförbud enligt 28 § förs dock barnets talan av en särskild ställföreträdare. Den som är förordnad enligt rätts- hjälpslagen att vara offentligt biträde för barnet är utan särskilt förordnande också dess särskilde ställföreträdare som är yngre bör Barn som är höras, om det kan vara bör höras, om det kan vara till nytta för till nytta för utred- utredningen och barnet ningen och barnet inte inte kan antas ta skada kan antas ta skada av av det. ... 4 Förslag till lag om ändring i lagen (1980:621) [numera (1990:52)] med särskilda bestämmelser om vård av unga Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga att 1, 8 a och 19 §§ [numera lagen (1990:52) 1, 22 och 36 §§] skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Insatser inom social- tjänsten för barn och ungdom skall göras i samförstånd med den unge och hans vårdnadshavare enligt bestämmelserna i socialtjänstlagen Den som är (1980:620). skall beredas vård med Den som är stöd av denna lag om det skall dock beredas vård kan antas att behövlig enligt denna lag, om vård inte kan ges den någon av de situationer unge med samtycke av den som anges i 2 eller 3 § eller dem som har vård- föreligger och det kan naden om honom och, när antas att behövlig vård den unge har fyllt , inte kan ges den unge av honom själv. med samtycke av den ... eller dem som har vård- naden om honom och, när den unge har fyllt , av honom själv. 22 § 8 a § Om det kan antas att Kan det antas att den den som är som är till till följd av ett följd av ett sådant be- beteende som avses i 3 § teende som avses i 1 § kommer att behöva andra stycket 2 kommer beredas vård enligt att behöva beredas vård denna lag om beteendet enligt denna lag om fortsätter och det stöd beteendet fortsätter och eller den behandling kan det stöd eller den som den unge behöver behandling som behövs inte kan ges med sam- inte ges den unge med tycke av honom själv, om samtycke av honom, om han har fyllt , och han har fyllt och, av hans vårdnadshavare, om han står under någons får socialnämnden besluta vårdnad, av vårdnadshava- ren, får socialnämnden besluta 1. att den unge skall hålla regelbunden kontakt med en särskilt utsedd kontaktperson, eller 2. att den unge skall delta i behandling i öppna former inom När ett sådant beslut meddelas skall en särskild behandlingsplan finnas. 36 § 19 § Om den unge har fyllt Har den unge fyllt 12 , har han rätt att år, har han rätt att själv själv föra sin talan i mål föra sin talan i mål och och ärenden enligt denna ärenden enligt denna lag. Är den unge under , förs hans talan av den eller dem som är vård- nadshavare för honom. I mål vid domstol förs dock den unges talan alltid av en särskild ställföre- trädare. Den som är förord- nad enligt rättshjälpslagen att vara offentligt biträde för den unge är utan särskilt förordnande också hans särskilde ställföreträdare. Barn som är yngre bör Barn som är höras, om det kan vara bör höras, om det kan vara till nytta för till nytta för utred- utredningen och det kan ningen och barnet inte antas att barnet inte kan antas ta skada av tar skada av att höras. Sammanfattning av betänkandet Barnets rätt 3 Om barn i vårdnadstvister - talerätt för barn m.m. (SOU 1987:7) i nu aktuella delar Talerätt för barnet () Enligt våra direktiv skall vi överväga i vilken omfattning barn bör ha talerätt i mål om vårdnad och umgänge samt hur barnets rättsliga ställning enligt den sociala lagstiftningen kan förbättras. anses barnet inte vara part - ha talerätt - i mål om vårdnad eller umgänge enligt (FB) annat än i vissa undantagssituationer. Talerätten tillkommer i princip bara föräldrarna och i vissa fall socialnämnden. I den sociala lagstiftningen - socialtjänstlagen (SoL) och lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) - har däremot barnet ställning som part. Vi föreslår att barnet genomgående skall ha ställning som part - ha talerätt - i mål om vårdnad och umgänge enligt FB samt i mål om verkställighet av domar och beslut i sådana mål. Detta harmonierar med den allmänna principen i vår rättsordning som säger att var och en som har ett av rättsordningen skyddat intresse också har talerätt rörande det intresset. Mål om vårdnad och umgänge skall ju avgöras i enlighet med barnets bästa, och en talerätt för barnet i dessa mål är därför enligt vår mening en naturlig ordning. Innehållet i barnets talerätt Vi anser att barnets talerätt skall vara i princip obegränsad. Dock skall barnet inte kunna väcka talan om ändring i fråga om vårdnaden eller umgänget. Barnet skall alltså inte kunna ta initiativ till en process mot föräldrarna om att vårdnaden skall tas ifrån föräldrarna eller endera av dem. För de fall då det finns ett uttalat behov av en ändring i fråga om vårdnaden eller umgänget med hänsyn till barnet och ingen av föräldrarna är beredd att väcka talan om det, föreslår vi att socialnämnden skall ha rätt att väcka en sådan talan. I fråga om innehållet i barnets talerätt i de sociala målen föreslår vi inga förändringar. Liksom skall alltså bara socialnämnden kunna ta initiativ t.ex. till att ett barn bereds vård enligt LVU. Genom förslaget att införa talerätt för barnet i vårdnads- och umgängesmålen kommer barnet att inta i det stora hela samma ställning i dessa mål som i de sociala målen. Talerätten för barnet innebär inte på något sätt att barnet tvingas eller pressas till att parti för endera föräldern. Utövandet av barnets talerätt I sociala mål, där ju barnet är part, har de större barnen (de som fyllt ) rätt att själva föra sin talan. Det tekniska uttrycket för detta är att barnet fr.o.m. är processbehörigt i sådana mål. När det gäller mindre, icke processbehöriga barn måste enligt gällande ordning barnets talan utföras av en ställföreträdare. har man i allmänhet ansett att den uppgiften kan fullgöras av vårdnadshavaren (föräldrarna). I och med att man ger barnet en generell talerätt i personliga angelägenheter får frågan om hur talerätten skall utövas en helt annan betydelse än . Det är otänkbart att de mindre barnen själva skall kunna agera som part i en rättegång. Också för de större barnen kan det vara svårt att stå ensam som part i en process. Vi föreslår att större barn skall ha rätt att själva föra sin talan - vara processbehöriga - i alla mål som rör deras personliga angelägenheter, dvs. inte bara i sociala mål utan även i mål om vårdnad, umgänge och verkställighet. Vi föreslår vidare att åldersgränsen för barns processbehörighet sänks från 15 till . När man ger barn partsställning i mål om deras personliga angelägenheter blir det en viktig fråga vem som skall företräda de icke processbehöriga barnen i vanliga vårdnadsmål. Med vanliga vårdnadsmål menar vi sådana mål som gäller att avgöra vårdnads- och umgängesfrågan när föräldrarna skiljer sig eller det i annat fall blir aktuellt att ändra på vårdnadsansvaret föräldrarna emellan. Vi anser att i normalfallet föräldrarna skall kunna företräda barnet i dessa mål så lnge de är ense. Enligt vår mening är det nämligen ett överordnat intresse att föräldrarna efter en skilsmässa eller i en liknande situation kan samarbeta om sitt barn. Att i detta läge förse barnet med en särskild ställföreträdare med uppgift att bevaka barnets speciella intressen kan äventyra samförståndet och samarbetsförutsättningarna mellan ett par "skilsmässoföräldrar". Vi föreslår alltså att i vanliga vårdnadsmål det mindre barnet skall företrädas av en särskild ställföreträdare bara när föräldrarna inte kan komma överens i vårdnadsfrågan eller det finns särskild anledning att anta att föräldrarnas överenskommelse inte överensstämmer med barnets intressen. I andra vårdnadsmål liksom i mål om umgänge eller verkställighet samt i de sociala målen måste man utgå från att föräldrarna och barnet kan ha skilda intressen. Vi föreslår därför den förändringen i förhållande till gällande ord- ning att det alltid skall finnas en särskild ställföreträdare för det icke processbehöriga barnet i sådana mål. Uppgiften att vara barnets särskilda ställföreträdare skall ankomma på ett offentligt biträde enligt rätt- shjälpslagen. Ett sådant biträde skall alltid förordnas för barnet i dessa fall. Enligt våra förslag får alltså det offentliga biträdet, när det gäller icke processbehöriga barn, en annan ställning i målet än den som tillkommer barnets offentliga biträde i en LVU-process. Det offentliga biträdet får behörighet att till alla delar företräda barnet i målet och skall t.ex. kunna överklaga en dom eller ett beslut som har gått barnet emot. Att så inte har kunnat ske i LVU-mål har påtalats som en brist i gällande lagstiftning. Även de större, processbehöriga barnen skall kunna få ett offentligt biträde. Vi anser att den möjligheten skall finnas i alla mål som avser barnets personliga angelägenheter, alltså inte bara som i mål enligt LVU utan också i vårdnads- umgänges- och verkställighetsmål samt i mål om flyttningsförbud. När det gäller de vanliga vårdnadsmålen räknar vi med att det normalt inte skall behöva utses ett offentligt biträde för ett processbehörigt barn så länge föräldrarna är ense i fråga om vårdnaden. Det offentliga biträdets roll blir något annorlunda när det är fråga om ett processbehörigt barn än när det gäller ett mindre barn. Uppgiften för biträdet blir är att biträda, inte att företräda den unge i målet. För att biträdet skall kunna företräda den unge krävs att denne lämnar ett formligt uppdrag (fullmakt) till biträdet att vara hans ombud i målet. Vi föreslår vidare att den särskilda regel som medger att det förordnas ett gemensamt offentligt biträde för barnet och vårdnadshavaren i mål enligt LVU utmönstras ur lagstiftningen. Ordningen med offentligt biträde är helt kostnadsfri för barnet. Att barnet görs till part i vårdnads-, umgänges- och verkställighetsmålen skall enligt våra förslag inte heller i något annat hänseende få leda till att barnet belastas med kostnader för rättegången. Vi räknar inte med att vårdnadsprocesserna blir mer omfattande eller mer komplicerade genom våra förslag. Tvärtom är ett av syftena med att göra barnet till part att föräldrarna skall bli mer benägna till samförståndslösningar i vårdnadsfrågan och att det förhållandet att också barnet skall vara part i pro- cessen skall kunna verka dämpande på motsättningarna mellan föräldrarna. Våra förslag kan beräknas innebära en viss ökning av antalet förordnanden av offentligt biträde. Vi förordar å andra sidan att man i större utsträckning än skall anlita andra än jurister som offentligt biträde. Kostnadsökningen för våra förslag bör bli måttlig. Vi håller inte för uteslutet att den ordning som vi föreslår leder till kostnadsbesparingar i ett längre perspektiv genom att benägenheten att driva vårdnadsprocesser dämpas. Socialt bistånd till ungdomar Vi har haft anledning att särskilt ta upp två frågor om möjligheterna att ge socialt bistånd till barn mot vårdnadshavarens vilja. Den ena gäller om det skall vara möjligt för en socialnämnd att lämna sådant bistånd till ungdomar för att de skall kunna bo utom föräldrahemmet. Den andra frågan avser om socialnämn- den skall kunna utse en kontaktperson för barnet mot vårdnadshavarens vilja. har det inte ansetts möjligt att ge ett barn socialt bistånd till ett boende utanför föräldrahemmet mot vårdnadshavarens vilja, eftersom det skulle strida mot de grundläggande bestämmelserna i om vårdnaden. Dessa har ansetts ge vårdnadshavaren en rätt att bestämma om barnets vistelseort. I linje med vår allmänna inställning att barn så långt det är möjligt skall behandlas som självständiga individer föreslår vi att socialt bistånd skall kunna utgå till ett barn, som har fyllt , även mot vårdnadshavarens (föräldrarnas) vilja. Härför skall dock krävas särskilda skäl med hänsyn till barnets behov av ett mer självständigt liv. Avsikten är att härmed öppna möjlighet för socialt bistånd till ungdomar i de övre tonåren för ett eget boende, när det inte går att finna någon annan rimlig lösning på en konflikt mellan den unge och hans föräldrar.