prop · GI03147 · 1995-01-01 00:00:00 — ------------------------------------------------------- För kostnader som den enskilde har med anledning av sådan utredning som avses i första och andra styckena lämnas ersättning i enlighet med vad rege- ringen eller, efter regeringens bemyndigande, före- 4 §8 ------------------------------------------------------- Hel förtidspension utgör, Hel förtidspension utgör, om inte annat följer av vad om inte annat följer av vad i andra stycket sägs, för år i andra stycket sägs, för år räknat av räknat av basbeloppet eller, för gift basbeloppet eller, för gift försäkrad vars make har hel försäkrad, av folkpension i form av ålderspension eller för- basbeloppet. tidspension eller ålderspension och förtidspension, 72,5 pro- cent av basbeloppet. Har maken tre fjärdedels eller halv folkpension i form av ålderspension eller för- tidspension eller ålderspension och förtidspension utges hel förtidspension respektive av basbeloppet. Har maken en fjärdedels ålders- eller förtidspension utges hel förtidspension av basbeloppet. Har maken rätt till pension enligt 6 kap. 1 § första stycket utges hel förtidspension av basbeloppet. Om förtidspension utges för tid efter det att ålderspension med stöd av 6 kap. 3 § upphört att utgå, skall förtidspensionen minskas med motsvarande tillämpning av bestämmelserna i 6 kap. 3 och 4 §§. 13 kap. 1 §9 Rätt till tilläggspension i form av förtidspension har enligt vad nedan sägs försäkrad för tid före den månad, då han fyller , om hans arbetsförmåga på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan är nedsatt med minst en fjärdedel och nedsättningen kan anses varaktig samt den försäkrade skall tillgodoräknas pensionspoäng för tid före det år, varunder pensionsfallet inträffat. Kan nedsättningen av arbetsförmågan inte anses varaktig men kan den antas bli bestående avsevärd tid, har den försäkrade rätt till tilläggspension i form av sjukbidrag. Sådant bidrag skall vara begränsat till ; 8 Lydelse enligt prop. 1994/95:100. 9 Senaste lydelse 1992:1702. och skall i övrigt vad som är föreskrivet om förtidspension enligt första stycket gälla beträffande sjukbidrag. ------------------------------------------------------- Föreskrifterna i 7 kap. Föreskrifterna i 7 kap. 2, 3 och 3 a §§ skall 2, 3, 3 a och 3 b §§ skall tillämpas även beträffande tillämpas även beträffande förtidspension enligt detta förtidspension enligt detta kapitel. 16 kap. 2 §10 Som villkor för rätt till förtidspension eller handikappersättning får föreskrivas att den försäkrade skall under vara intagen på visst sjukhus eller underkasta sig undersökning av viss läkare. Motsvarande gäller i fråga om rätt till vårdbidrag och, såvitt gäller efterlevande, särskild efterlevandepension. För kostnader som uppstår med anledning av en sådan föreskrift skall ersättning lämnas i enlighet med vad regeringen förordnar. ------------------------------------------------------- I fråga om rätt till förtidspension gäller även vissa bestämmelser om utredning i 7 kap. 3 b §. 18 kap. 12 § ------------------------------------------------------- I den allmänna I den allmänna skall skall finnas en direktör, som har finnas en direktör, som har att leda arbetet inom att leda arbetet inom kassan i enlighet med kassan i enlighet med styrelsens anvisningar. Vidare skall finnas en Vidare skall finnas en eller flera förtroendeläkare eller flera försäkringsläkare och förtroendetandläkare. Dessa skall biträda kassan Dessa skall biträda kassan i frågor som kräver medi- i frågor som kräver medi- cinsk eller odontologisk cinsk eller odontologisk sakkunskap samt verka för sakkunskap samt verka för ett gott samarbete mellan ett gott samarbete mellan kassan och de läkare och kassan och de läkare och tandläkare som är verksamma tandläkare som är verksamma inom dess område. Därutöver inom dess område. Därutöver skall finnas personal i mån skall finnas personal i mån av behov och tillgång på av behov och tillgång på medel. 20 kap. 3 §11 Ersättning enligt denna lag får dras in eller sättas ned, om den som är berättigad till ersättningen a) ådragit sig sjukdomen eller skadan vid uppsåtligt brott som han har dömts för genom dom som har vunnit laga kraft; b) vägrar att genomgå undersökning av läkare eller att följa läkares 10 Senaste lydelse 1988:881. 11 Senaste lydelse 1991:1976. ------------------------------------------------------- c) underlåter att ge in sådant läkarintyg, läkarutlåtande, försäkran eller särskild försäkran som skall ges in till enligt 3 kap. 8 §; ------------------------------------------------------- c) medvetet eller av d) medvetet eller av grov vårdslöshet lämnar grov vårdslöshet lämnar oriktig eller vilseledande oriktig eller vilseledande uppgift angående förhållande,uppgift angående förhållande, som är av betydelse för som är av betydelse för rätten till ersättning. rätten till ersättning. ------------------------------------------------------- Vägrar en försäkrad utan Vägrar en försäkrad utan giltig anledning att giltig anledning att underkasta sig sådan genomgå sådan behandling, behandling eller utredning eller rehabi- rehabilitering som avses i litering som avses i 3 kap. 7 b § eller 22 kap. 3 kap. 7 b och 8 a §§, 7 § får sjukpenning eller 7 kap. 3 b § eller 22 kap. förtidspension helt eller 4, 5 och 7 §§ får sjukpenning delvis tills vidare eller förtidspension helt förvägras honom, under förut-eller delvis tills vidare sättning att han erinrats förvägras honom, under om denna påföljd. förutsättning att han Motsvarande skall gälla i erinrats om denna påföljd. fråga om särskild efter- Motsvarande skall gälla i levandepension, om den fråga om särskild efterle- efterlevande utan giltig vandepension, om den anledning vägrar att följa efterlevande utan giltig ett villkor som uppställts anledning vägrar att följa med stöd av 16 kap. 3 §. ett villkor som uppställts med stöd av 16 kap. 3 §. Denna lag träder i kraft i fråga om 6 kap. 2 § och 7 kap. 4 § , i fråga om 7 kap. 3 § och i övrigt . Äldre bestämmelser tillämpas på sjukpenning och pension som avser tid före ikraftträdandet. 7 kap. 3 § i dess äldre lydelse gäller fortfarande vid prövning av rätt till förtidspension eller sjukbidrag om ansökan gjorts före och den försäkrade fyller före . De äldre föreskrifterna i 7 kap. 3 § skall även tillämpas i fråga om förtidspension eller sjukbidrag om ansökan därom dels inkommit före utgången av en sådan sjukbidragsperiod som grundar sig på en ansökan som avses i punkt 2, dels avser en sådan grad av nedsatt arbetsförmåga som är lika stor som eller mindre än den som det tidigare sjukbidraget avsåg. 3 Ärendet och dess beredning har förtidspensioneringen varit föremål för omfattande debatt. ökade antalet nybeviljade förtidspensioner kraftigt. Den kraftiga ökningen sammanföll i tiden med ökade problem på arbetsmarknaden. Med tanke på den relativt långa sjukskrivningstid som i regel föregår ett beslut om förtidspension är det dock inte troligt att den stigande arbetslösheten varit huvudförklaringen till utvecklingen inom förtidspensioneringen under dessa år. Snarare ligger huvudorsaken i försäkringskassornas arbete med att minska de långa sjukfallen. Detta arbete har övergångsvis lett till ett ökat antal förtidspensioneringar då många långa sjukfall övergått i förtidspension. Utvecklingen då antalet nybeviljade förtidspensioner har sjunkit ner mot tidigare nivåer, trots en i stort sett oförändrad arbetslöshetssituation, stöder denna förklaring. Mer oroande än den tillfälligt höga nybeviljandefrekvensen är den långsiktiga utvecklingen inom förtidspensioneringen. Antalet förtidspensionärer har stigit i det närmaste kontinuerligt år . har andelen förtidspensionärer som andel av befolkningen i förvärvsaktiv ålder mer än fördubblats från år som antalet sysselsatta per förtidspensionär sjunkit från ca 25 till ca 10. Mot denna bakgrund är det av såväl sociala som av samhällsekonomiska skäl nödvändigt att den långsiktigt stigande trenden inom förtidspensioneringen bryts. Under det kommande decenniet kommer andelen av befolkningen i åldersgruppen att öka kraftigt. Eftersom risken att bli förtidspensionär stiger påtagligt i dessa åldrar, kan man förvänta sig ett stort tryck på förtidspensioneringen framöver. Även om betydande åtgärder nu görs för att minska arbetslösheten, kommer den att ligga kvar på en betydligt högre nivå än vad som varit fallet. Det finns anledning att befara att även den relativt höga arbetslösheten kommer att påverka omfattningen av förtidspensioneringen. En interdepartemental arbetsgrupp inom har i departements- promemorian (Ds 1994:91) Rätten till förtidspension och sjukpenning lagt fram förslag till åtgärder i syfte att strama upp såväl beredningen av beslut som grunderna för rätt till förmåner när det gäller förtidspension och sjukpenning. Departementspromemorian har remissbehandlats. I bilaga 1 redovisas en sammanställning av inkomna remissyttranden. Remissyttrandena finns tillgängliga i (S94/4997/F). Flera remissinstanser framför att den på- gående Sjuk- och arbetsskadeberedningens (S 1993:07) arbete bör avvaktas innan grundläggande förändringar rörande rätten till ersättning från sjukförsäkringen respektive förtidspensioneringen genomförs. Regeringen delar denna bedömning. I de tilläggsdirektiv till Sjuk- och arbetsskadeberedningen som regeringen avi- serade i propositionen Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU1, rskr. 1994/95:145) kommer frågor rörande grund- läggande regler för rätt till förmånerna att ingå. I den ekonomisk-politiska propositionen aviserade regeringen att en proposition med förslag till åtgärder som förbättrar det medicinska underlaget i samband med beslut om sjukskrivning och förtidspension skall föreläggas . Förslag med denna inriktning ingick också i ovan nämnda departementspromemoria. I denna del var flertalet remissinstanser positiva till förslagen i promemorian. De föreslagna åtgärderna syftar till att förbättra underlaget i samband med beslut om sjukpenning och förtidspension så att det uppfyller de krav som bör ställas i samband med sådana beslut. Ett fullgott underlag är en förutsättning för bedömning av arbetsförmåga och behovet av och möjligheterna till rehabilitering. Därmed är det möjligt att förhindra att många långa sjukfall med risk för efterföljande förtidspension etableras. Regeringen framförde dessutom i den ekonomisk-politiska propositionen att de särregler som finns i förtidspensioneringen för försäkrade som är eller äldre bör avskaffas. Sammantaget bedömdes den samlade effekten av de aktuella åtgärderna leda till att utgifterna för förtidspensionering och sjukförsäkring sammantaget minskar med netto. Vidare angavs i propositionen att regeringen i samband med beredningen av förslag från Sjuk- och arbetsskadeberedningen (S 1993:07) senare skulle komma att bedöma om och i så fall vilka ytterligare besparingsåtgärder som krävs 1998 minska nettoutgifterna för förtidspensioneringen och sjukförsäkringen med i enlighet med vad som nämns i det Socialdemokratiska arbetarepartiets valmanifest. I årets budgetproposition (prop. 1994/95:100, bil. 6) gjorde regeringen bedömningen att folkpension för gifta bör utges med samma belopp oavsett om maken uppbär folkpension eller ej. Mot denna bakgrund lämnar regeringen i föreliggande proposition förslag i detta avseende. 4.1 Disposition av lagreglerna ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Reglerna om rätt till sjukpenning| |skall samlas i 3 kap. 7 § AFL. | | De regler som avser de olika åtgärder som den| |försäkrade skall vidta i samband med sjukskrivningar| |förs samman i 3 kap. 8 § AFL och åtgärder som försäk-| |ringskassan skall eller vid behov kan vidta i samband| |med sjukskrivningar förs samman i en ny paragraf 8 a §| |i AFL. | | Därutöver flyttas vissa stycken från 3 kap. 8 § till 4 §| |samma kapitel och en ny paragraf 4 a § skapas, för att| |det skall bli en bättre följd på bestämmelserna. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Arbetsgruppen har dock föreslagit att de regler som avser de olika åtgärder som den försäkrade och skall eller kan vidta i samband med sjukskrivningar skall föras samman i 3 kap. 8 § AFL. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna är positiva till de föreslagna förtydligandena i lagtexten. De är positiva till att reglerna samlas och blir lättare tillgängliga. () menar emellertid att om den föreslagna textutformningen genomförs, är risken stor att lagreglerna blir ännu svårare att läsa. Reglerna bör vara generella och rent textmässigt av mindre omfattning framhåller SAF. Skälen för regeringens förslag: Gällande regler och anvisningar för försäk- ringskassorna och de behandlande läkarna är i huvudsak ändamålsenliga för bedömning av sjukpenningrätt och behov av rehabiliteringsåtgärder. Nuvarande regler ger emellertid inte utrymme för att i alla avseenden vidta de åtgärder eller ställa de krav på den enskilde som kan vara nödvändiga för bedömning av rätt till sjukpenning. Även den enskildes skyldigheter i samband med sjukskrivning är i vissa avseenden otydliga. De nuvarande bestämmelserna är också i hög grad passivt utformade och har inte den tydlighet som de borde ha. För att reglerna skall bli klarare, bör de så långt möjligt finnas samlade på ett och samma ställe i AFL. Vidare bör vissa förtydliganden göras i de nuvarande bestämmelserna. Reglerna om rätt till sjukpenning bör samlas i 3 kap. 7 § AFL. De regler som avser de olika åtgärder som den försäkrade skall vidta i samband med sjukskrivning förs samman i 3 kap. 8 § AFL och åtgärder som försäk- ringskassan skall eller vid behov kan vidta i samband med sjukskrivningar förs samman i en ny paragraf 8 a § i AFL. Därutöver bör vissa stycken flyttas från 8 § till 4 § och en ny 4 a § skapas, för att det skall bli en bättre följd på bestämmelserna. Utöver dessa större förändringar bör vissa mindre förändringar samt ett antal följdändringar göras. ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: För att tydliggöra gällande| |sjukdomsbegrepp skall det framgå av 3 kap. 7 § AFL att| |vid sin bedömning av om sjukdom sätter| |ned den försäkrades arbetsförmåga med minst en fjärdedel| |skall bortse från arbetsmarknadsmässiga, ekonomiska,| |sociala eller liknande förhållanden. Arbetsgruppens förslag: Överrensstämmer i princip med arbetsgruppens förslag. Remissinstanserna: Hälften av de instanser som yttrat sig i frågan är positiva till ett förtydligande av sjukdomsbegreppet. Det gäller Länsrätten i län, RFV, CSN, , och . Länsrätten påpekar emellertid att det föreligger vissa otydligheter i betänkandet. Vad som skall avses med begreppet liknande förhållanden anges t.ex. inte i motiven. hävdar att det kommer uppstå svåra avvägningar när problem av s.k. existentiell art helt eller delvis orsakar sjukdom. RFV föreslår en viss ändring av lagtexten så att det blir tydligare att det är vid bedömningen av om sjukdom föreligger liksom vid bedömningen av arbetsoförmågan som man skall bortse från de nämnda faktorerna. De instanserna som är negativa till förslaget påtalar framför allt svårigheten med en rent medicinsk bedömning av sjukdomsbegreppet. Det gäller Försäkringsöverdomstolen (FÖD), , , , , Handikappförbundens samarbetsorgan, Stiftelsen house och . Man vänder sig mot vad man anser vara ett allt för snävt sjukdomsbegrepp. FÖD anser att den utformning som förslaget fått i lagtexten 3 kap. 7 § AFL möjligen kan ge anledning till missförstånd och dessutom synes stå i strid med vad som sägs i samma paragraf tredje och fjärde styckena. Domstolen anser att förslaget i denna del inte utan ytterligare analys kan läggas till grund för en lagändring. Skälen för regeringens förslag: AFL innehåller inte någon definition av be- greppet sjukdom. I äldre förarbeten till AFL finns emellertid vissa uttalanden om begreppets innebörd som fortfarande anses vara vägledande. Enligt uttalandena bör man vid bedömning av om sjukdom föreligger hålla sig till vad som enligt vanligt språkbruk och gällande läkarvetenskaplig uppfattning anses vara sjukdom. Med denna utgångspunkt kan varje onormalt kropps- eller själstillstånd som inte hör ihop med den normala livsprocessen betecknas som sjukdom. Störningar och fysiologiska förändringar som beror på det naturliga åldrandet, havandeskap eller barnsbörd betraktas därmed inte som sjukdom eftersom de hör ihop med den normala livsprocessen. Principiella utvidgningar av sjukförsäkringens ersättningsområde kan ske genom att domstolarna skapar eller ändrar praxis eller genom att fattar beslut om det genom att ändra lagreglerna. Sjukdomsbegreppet har successivt utvidgats. Exempel på detta är den utveckling som skett beträffande synen på störningar under graviditeten, operativa ingrepp samt sorg- och trötthetstillstånd. Tillstånd under graviditet som enligt nuvarande rättspraxis anses ge rätt till sjukpenning är bl.a. hotande förtidsbörd, hotande missfall, otillräcklig fostertillväxt, tvillinggraviditet och RH-immunisering. Exempel på operativa ingrepp som ger rätt till sjukpenning är t.ex. kejsarsnitt, abort, sterilisering, skönhetsoperation och organ- eller vävnadsdonation. Sorg- och trötthetstillstånd t.ex. vid nära anhörigs död kan ge rätt till sjukpenning. Rehabiliteringsberedningen föreslog i sitt betänkande (SOU 1988:41) Tidig och samordnad rehabilitering att ett ytterligare orsaksrekvisit skulle tillföras sjukdomsbegreppet i 3 kap. 7 § AFL. Beredningens förslag innebar att utöver "sjukdom" skulle även "annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan" ge rätt till sjukpenning. Införandet av ett nytt orsaksrekvisit bedömdes i stor utsträckning endast innebära en anpassning till hur orsaksrekvisitet sjukdom redan tillämpades i praktiken på vissa håll. En kodifiering avsågs ge bättre förutsättningar för en likvärdig och därigenom rättvis tillämpning. Slutligen förväntades den föreslagna konstruktionen ge bättre förutsättningar för tidiga och mer adekvata rehabiliteringsinsatser. 1990/91:141 Rehabilitering och rehabiliteringsersättning anförde föredragande statsråd att någon ändring av gällande orsaksrekvisit för sjukpenning inte borde göras. Som skäl angavs bl.a. att flera remissinstanser var kritiska till Rehabiliteringsberedningens förslag. Bl.a kunde man befara att ett utvidgat orsaksrekvisit skulle kunna leda till att människor i kris somatiserade sina problem. Vidare angavs att en förändring av orsaksrekvisitet i förlängningen skulle innebära att sjukpenningförsäkringen skulle få en karaktär av allmän inkomstbortfallsersättning. Slutligen uttalades att den domstolspraxis som gällde angående sjukdomsbegreppets innebörd var sådan, att många av de situationer som Rehabiliteringsberedningen beskrev redan täcktes in av sjukpenningrätten. Att definiera ett sjukdomsbegrepp innebär svåra avvägningar mellan vad som skall anses som sjukdom eller inte. Det finns inte anledning att tro att den utvidgning genom domstolspraxis som har skett sedan nuvarande sjukdomsbegrepp infördes har inneburit att det generellt sett är för generöst och inte heller att den tillämpning av sjukdomsbegreppet som utvecklats genom denna domstolspraxis inte utgör en tillräcklig bestämning för vad som formellt skall avses med sjukdom. Det finns inte heller anledning att tro att en precisering av vad som skall avses med begreppet sjukdom skulle - mer än i vissa undantagsfall - underlätta för dem som har att göra bedömningen om sjukdom föreligger eller inte. En förändring av sjukdomsbegreppet skulle troligtvis endast skapa nya gränsdragningsproblem. Problemet är i stället den glidning i tillämpningen av sjukdomsbegreppet som skett hos patienter, läkare och inom socialförsäkringsadministrationen. Den innebär i praktiken att såväl sjukpenningförsäkringen som förtidspensioneringen riskerar att vara på väg mot den allmänna inkomstbortfallsersättning som föredragande statsråd i prop. 1990/91:141 avsåg att undvika. Enligt regeringens uppfattning är det viktigt för att tilltron till social- försäkringssystemet och dess legitimitet skall bibehållas att det försäk- ringsrättsliga sjukdomsbegreppet tillämpas så att det förbehålls de personer som uppfyller vissa uppställda kriterier. Det är angeläget att motverka att ersättning från sjukförsäkringen utges för sociala och generella livsproblem utan att en utvidgning av det försäkringsrättsliga sjukdomsbegreppet har skett genom domstolspraxis eller lagändring. Regeringen anser därför att ett visst förtydligande bör ske av sjuk- domsbegreppet. Regeringen delar därvid RFV:s uppfattning att ett förtydligande av sjukdomsbegreppet bör ske på så sätt att det framgår att vid sin bedömning av i vad mån sjukdom sätter ned den försäkrades arbetsförmåga, skall bortse från arbetsmarknadsmässiga, ekonomiska, sociala eller liknande förhållanden, t.ex. problem av s.k. existentiell art. Regeringen delar också RFV:s uppfattning att ett förtydligande bör ske så att det framgår att det är vid bedömningen av i vad mån sjukdom sätter ned den försäkrades arbetsförmåga som man skall bortse från de nämnda faktorerna. Givetvis skall sjukdomstillstånd som kan ha utlösts av något av nämnda förhållanden kunna ge rätt till sjukpenning. Ett förtydligande av detta slag bör göras i 3 kap. 7 § AFL. Regeringen vill framhålla att avsikten med den nu föreslagna förändringen inte är vare sig en inskränkning eller en utvidgning av det nuvarande sjukdomsbegreppet. Förändringen skall i stället ses som ett förtydligande av att det är en sjukförsäkring som regleras i AFL. 4.3 Bedömning av arbetsförmågan ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Om en försäkrad som drabbas av| |sjukdom skulle kunna förvärvsarbeta men inte kan använda| |sig av ordinarie färdmedel för resa till och från| |arbetet, skall vid sin bedömning av om| |rätt till sjukpenning föreligger, i stället för att utge| |sjukpenning, kunna besluta om att utge ersättning för| |de merkostnader som uppkommer för resa till och från| |arbetet. skall dock alltid väga in om| |resekostnaderna blir skäliga. | | Begreppen "kortvarig" respektive "långvarig" sjukdom| |tas bort. I stället skall en bedömning göras av om den| |försäkrade på grund av sjukdomen kan antas återgå till| |sitt vanliga arbete. | | Om den försäkrade kan antas återgå till sitt vanliga| |arbete, skall arbetsförmågan bedömas i förhållande till| |detta arbete eller annat lämpligt arbete som| |arbetsgivaren tillfälligt erbjuder den anställde. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Arbetsgruppen har dock föreslagit att i fråga om merutgifter för resor till och från arbetet, skall väga in om resekostnaderna blir orimligt höga. Remissinstanserna: Förslaget om ersättning för resor till och från arbetet möts av positiva reaktioner från remissinstanserna. Det gäller RFV, , , , , och Arbetslöshetskassornas samarbetsorganisation. RFV påpekar vikten av att den praktiska betalningen av merkostnaderna för resorna löses på ett för den försäkrade acceptabelt sätt. Verket anser att kassan bör få möjlighet att betala resorna direkt till transportföretaget för att underlätta hanteringen. Arbetslöshetskassornas samarbetsorganisation föreslår att den försäkrade skall ha rätt att kräva reseersättning också då kostnaden överstiger högsta sjukpenningbelopp. Frågan om att bedömning av arbetsförmågan även skall göras till ett annat arbete hos arbetsgivaren om den försäkrades medicinska tillstånd medger detta och om arbetsgivaren kan erbjuda den anställde ett sådant lämpligt arbete, kommenteras av bl.a. Länsrätten i län och RFV. RFV anser att ett nytt synsätt även ställer krav på ändringar i arbetsmiljölagen och eventuellt även i andra lagar, så att krav ställs på arbetsgivaren att ordna annat arbete i en sådan situation. En sådan förändring, anser RFV, skulle ligga i linje med det synsätt arbetsgruppen haft för sina förslag.