prop · GI0325 · 1995-01-01 00:00:00 — Vid beräkning av pensiongrundande inkomst och fastställande av pensionspoäng skall nämnda prisförändring, efter avdrag för deprecieringseffekter, beaktas till . Regeringens bedömning: Begränsning i uppräkningen av basbeloppet bör gälla så länge som underskottet i statsbudgeten överstiger räknat på årsbasis. Om underskottet understiger 100 mdkr, men överstiger , bör uppräkning av basbeloppet ske av förändringen i det allmänna prisläget. Då underskottet är bör hela förändringen i det allmänna prisläget beaktas vid beräkning av basbeloppet. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Nivån på ett stort antal förmåner från de offentliga systemen är knutna till basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Bl.a. gäller detta nivån på pensioner och studiemedel. Basbeloppet fastställs av regeringen och räknas upp med den förändring i det allmänna prisläget som skett året före det år basbeloppet avser från motsvarande tidpunkt . Genom kopplingen till basbeloppet växer en rad offentliga utgifter med automatik i takt med att priserna förändras. har särskilda beslut fattats om avvikelse från en fullständig inflationsjustering av basbeloppet. Det gällde bl.a. priseffekterna till följd av genomförandet av skattereformen och med anledning av den svenska kronans depreciering . Deprecieringseffekten skall även påverka fastställandet av basbeloppet för . Med hänsyn till det starka behov som finns av att sanera statsfinanserna bör enligt regeringens mening den automatiska inflationsuppräkningen begränsas. Detta bör ske genom att grunden för beräkning av basbeloppet ändras så att endast en del av prisförändringarna får genomslag på basbeloppets uppräkning. Basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring fastställs med hjälp av ett jämförelsetal. Detta jämförelsetal bör beräknas på ett sådant sätt att talet räknas upp av förändringen i det allmänna prisläget året före det år basbeloppet avser räknat efter avdrag för kvarvarande direkta effekter av deprecieringen av den svenska kronan . I samband med denna förändring byts basåret för basbeloppet . Detta innebär att jäm- förelsetalet skall multipliceras med basbeloppet , dvs. Med förslaget till begränsad uppräkning av basbeloppet åstadkoms betydande minskningar av de offentliga utgifterna. Genom att bl.a. grundavdraget i in- komstbeskattningen är knutet till basbeloppet medför denna åtgärd även en för- stärkning av inkomstsidan. En konsekvens av förslaget är att ju högre inflationstakten är desto större blir de reala nedskärningarna på en rad utgiftsområden. Regeringen vill med detta understryka vikten av att inflationen även fortsättningsvis hålls nere på en låg nivå. Den direkta koppling mellan inflationstakt och förstärkning av statsbudgeten som denna konstruktion innebär torde enligt regeringens bedömning minska de förväntningar om framtida högre inflationstakt som knyts till storleken på budgetunderskottet. Begränsningen i inflationsuppräkningen av basbeloppet bör vara en temporär åtgärd med syfte att minska budgetunderskottet. Den bör därför kopplas till storleken på detta och göras på så sätt att basbeloppsuppräkningen med början års basbelopp begränsas till av förändringen i prisnivån så länge underskottet i statsbudgeten överstiger . Om budgetunderskottet är , men överstiger skall inflationsuppräkningen begränsas till . För det fall budgetunderskottet kommer att understiga kan enligt regeringens bedömning basbeloppet återigen fullt ut räknas upp med pris- förändringen. Det underskott som skall ligga till grund för fastställande av basbeloppet bör vara utfallet från senaste avslutat budgetår. Den föreslagna åtgärden beräknas medföra att basbeloppet blir lägre jämfört med om det räknats upp med hela prisförändringen. Motsvarande reala nedskärning sker därmed av de olika ersättningar som är knutna till basbeloppet. Pensionärerna har fått vidkännas vissa nedskärningar av sin köpkraft. kan konstateras att pensionärerna som grupp har klarat sig relativt sett bättre än många andra grupper. Ett uttryck för detta är bl.a. att pensionerna mätt som andel av lönesumman stigit från till . Även om en del av denna ökning beror på att pensionärernas genomsnittliga ATP-poäng ökat, kan det ändå konstateras att pensionärer med oförändrad ATP-poäng klarat sig relativt sett väl jämfört med andra grupper. Enligt regeringens mening är det rimligt att den mycket kraftiga nedgången i produktion och inkomster som skett i får genomslag på pensionsområdet. Det är också, med hänsyn till pensionernas stora betydelse för de offentliga utgifterna, ofrånkomligt att besparingar sker på detta område. Om förslaget med begränsad uppräkning av basbeloppet även skulle tillämpas för reglerna för intjänande av pensionspoäng i den allmänna tillläggspensioneringen, skulle värdet av intjänad pensionsrätt och därmed framtida pensionsutbetalningar inte påverkas av denna åtgärd. Regeringen anser dock att besparingen bör få genomslag även i detta avseende. Vi föreslår därför att uppräkning skall göras av prisförändringen, dock efter avdrag för deprecieringseffekter, i stället för av prisförändringen vid beräkning av pensionsgrundande inkomst och vid fastställande av pensionspoäng. 7.4 Pris- och följsamhetsindexering av utgående pensionsförmåner Regeringens bedömning: Det bör prövas om den pris- och följsamhetsindexering av utgående pensionsförmåner som har beslutat skall gälla i det framtida pensionssystemet skall införas även i nuvarande system . Denna in- dexeringsmetod bör i så fall användas för samtliga utgående pensionsförmåner utom för vårdbidrag och handikappersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och ersätta uppräkning med basbeloppet. Den närmare utformningen av pris- och följsamhetsindexeringen bör bestämmas i anslutning till beslut om det reformerade ålderspensionssystemet. Skälen för regeringens bedömning: beslöt (bet. 1993/94:SfU24, rskr. 1993/94:439) att godkänna de riktlinjer för en reformering av det allmänna ålderspensionssystemet som föreslogs i regeringens proposition Reformering av det allmänna pensionssystemet (prop. 1993/94:250). Ett centralt inslag i de antagna principerna för det reformerade pensions- systemet är att värdet av utgående pensioner kopplas till den reala inkomst- utvecklingen i samhället genom en s.k. pris- och följsamhetsindexering i stället för att, som med dagens regler, vara indexerade till prisutvecklingen. Pris- och följsamhetsindexering innebär att det inflationsuppräknade värdet av utgående pensioner justeras i den utsträckning den genomsnittliga reala inkomsttillväxten i samhället avviker från en fastställd tillväxtnorm. Utgående pensioner får därmed full inflationsuppräkning om den reala inkomsttillväxten uppgår till denna norm. Vid en lägre inkomsttillväxt än reduceras realvärdet av utgående pensioner i motsvarande grad. Enligt regeringens mening finns skäl att införa en pris- och följsam- hetsindexering av utgående pensionsförmåner redan innan pensioner börjar betalas ut enligt det reformerade pensionssystemet. Den innebär att värdet av pensionerna får en direkt koppling till utvecklingen av de inkomster ur vilka de skall finansieras. Därigenom skapas en finansiell robusthet i pensionssystemet mot förändringar i de samhällsekonomiska förutsättningarna. Även rättviseskäl talar för att pensionernas köpkraft skall påverkas av inkomstutvecklingen för de yrkesaktiva. I Pensionsarbetsgruppens betänkande, Reformerat pensionssystem (SOU 1994:20), som låg till grund för propositionen om en reformering av det allmänna pensionssystemet föreslogs att pris- och följsamhetsindexering skulle införas med verkan . I de av antagna riktlinjerna hålls emellertid frågan om tidpunkt för införandet av sådan indexering vad avser pensioner som utgår enligt nuvarande regler öppen. Denna fråga fick enligt propositionen avgöras i den fortsatta beredningen av reformen. En tidigareläggning skulle därför vara förenlig med de av antagna riktlinjerna. I de av antagna principerna för reformeringen av det allmänna pensionssystemet fastställdes inte den exakta utformningen av pris- och följsamhetsindexeringen. Bl.a. bestämdes inte vilket mått på inkomstutveckling i samhället som skall användas, t.ex. om det skall vara genomsnittlig inkomst eller total inkomstsumma. Även frågan om vilken tillväxtnorm som skall gälla i indexeringen hölls öppen. Beredning av dessa frågor pågår inom ramen för Genomförandegruppens arbete. De av antagna principerna för reformering av pensionssystemet avser ålderspensioneringen. Enligt regeringens mening bör dock pris- och följsamhetsindexeringen gälla även förtidspensioner och efterlevandepensioner. Däremot bör vårdbidrag och handikappersättningar inte bli föremål för sådan indexering med hänsyn till att dessa förmåner är av en annan karaktär, även om de tillhör folkpensionsförmånerna. Effekten på de totala pensionsutgifterna av att införa en pris- och följsamhetsindexering skulle vara beroende av vilket mått på inkomstutveckling som väljs. Den besparingseffekt som skulle uppnås vid en viss tillväxtnorm varierar därför beroende på vilket inkomstmått som väljs. 7.5 Förbättring av det särskilda bostadstillägget till pensionärer () Regeringens bedömning: Särskilt bostadstillägg betalas ut om pensionärens inkomster - efter det att en skälig bostadskostnad är betald - understiger av basbeloppet för ogift pensionär och för gift pensionär. De nya reglerna skall gälla fr.o.m. . Skälen för regeringens bedömning: Särskilt bostadstillägg (SBTP) betalas ut till pensionär som uppbär bostadstillägg till pensionärer () om dennes inkomster efter avdrag för en skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå. Som utgångspunkt för vad som skall anses vara en skälig bostadskostnad och en skälig levnadsnivå används normer för socialbidrag. norm för skälig levnadsnivå är av basbeloppet för en ogift pensionär, vilket innebär . Vilken bostadskostnad som kan anses som skälig är beroende av kommunens storlek och varierar för . Systemet med SBTP innebär att det för en pensionär med bostadstillägg automatiskt betalas ut SBTP om pensionärens inkomster understiger för skälig levnadsnivå. Det fungerar därför som ett automatiskt skyddsnät om en pensionärs inkomster minskar. Den begränsning i indexeringen av basbeloppet som vi tidigare föreslagit medför således inte att någon pensionär hamnar under den skäliga levnadsnivån. Totalt kommer dock antalet pensionärer som får SBTP att minska i och med de förändringar av bostadstilläggen som sker . Det allvarliga statsfinansiella läget fordrar stora besparingar i statens utgifter. Enligt vår åsikt är det trots detta angeläget att skydda och förbättra situationen för de pensionärer som har små ekonomiska marginaler. Regeringen anser därför att den nivå för skälig levnadsnivå som tillämpas vid beräkning av SBTP bör höjas av basbeloppet, vilket med basbelopp innebär att det särskilda bostadstillägget ökar med för en ogift pensionär. Detta innebär att kostnaden för SBTP successivt ökar med . Förslaget till förändring av SBTP kommer att innebära att de sämst ställda pensionärerna kompenseras med mer än vad begränsningen av basbeloppet innebär. I det fall inflationen blir väsentligt högre än vad regeringen förutsett kommer ytterligare kompenserande åtgärder övervägas. 7.6 Förtidspension och sjukförsäkring Regeringens bedömning: Det är av flera skäl centralt att förtidspensioneringen fungerar på ett sådant sätt att förtidspension utges först när alla möjligheter att återge den försäkrade arbetsförmågan har prövats och att den renodlas i syfte att utgöra ersättning vid nedsatt arbetsförmåga på grund av medicinska orsaker. En proposition med förslag i syfte att bl.a. förbättra beredningen av beslut om sjukpenning och förtidspension kommer därför att föreläggas så att den kan behandlas . Regeringen avser vidare att ge Sjuk- och arbetsskadeberedningen tilläggsdirektiv med innebörd att pröva grunderna för och beräkningen av förtidspension och sjukersättning. Bl.a. bör övervägas ändrade kvalifika- tionsvillkor och förändrad beräkning av s.k. antagen inkomst vid förtidspension. I samband med beredning av förslagen från Sjuk- och arbetsskadeberedningen kommer regeringen att bedöma om och i så fall vilka ytterligare regeländringar som behövs 1998 minska utgifterna för förtidspensionering med en nettoeffekt på . Skälen för regeringens bedömning: har antalet förtidspensionärer ökat. Detta innebär att allt fler människor permanent utestängs från arbetsmark- naden och att kostnaderna för förtidspensioneringen stiger. Det är såväl av sociala som av samhällsekonomiska skäl nödvändigt att den nuvarande trenden inom förtidspensioneringen bryts. Det är viktigt att det tidiga rehabiliteringsar- betet intensifieras och att den uppgång i konjunkturen som råder tas till vara i detta arbete. En arbetsgrupp inom har i departementspromemorian (Ds 1994:91) Rätten till förtidspension och sjukpenning lagt fram förslag till åtgärder i syfte att strama upp såväl beredningen av beslut som grunderna för rätt till förmåner när det gäller förtidspension och sjukpenning. Avsikten är att därmed bygga in tydligare signaler i systemet både för de försäkrade och för handläggare och andra på . Departementspromemorian har remissbehandlats och är föremål för beredning inom . Regeringen kommer att med utgångspunkt i denna promemoria föreslå åtgärder i syfte att förbättra beredningen av beslut om sjukpenning och förtidspension. En strikt bedömning av rätten till sjukpenning och behov av rehabiliteringsåtgärder måste göras tidigt i sjukfallet. Det är i detta sammanhang viktigt att det medicinska underlaget i samband med sjukskrivning och beslut om förtidspension i alla avseenden uppfyller de krav som kan ställas i samband med sådana beslut. Ett fullgott underlag är en förutsättning för att förhindra att många långa sjukfall med efterföljande förtidspensionering etableras. En proposition med förslag till åtgärder som förbättrar det medicinska underlaget i samband med sjukskrivning och beslut om förtidspension kommer att föreläggas så att den kan behandlas . De s.k. äldrereglerna innebär vidgade möjligheter för personer som är eller äldre att erhålla förtidspension. Lägre medicinska krav ställs och större hänsyn tas till arbetsmarknadsskäl vid bedömandet av rätt till förtidspension i dessa fall än för övriga försäkrade. Förslag om att slopa dessa regler kommer att läggas i ovan nämnda proposition. Mot denna bakgrund bör utgifterna för för- tidspensionering och sjukförsäkring sammantaget minska med netto. Det är centralt för tilltron till förtidspensioneringen att den fungerar på ett sådant sätt att förtidspension utges först när alla möjligheter att återge den försäkrade arbetsförmågan har prövats. Det är av stor vikt för bibehållandet av socialförsäkringssystemets legitimitet hos allmänheten att de olika socialförsäkringarnas respektive uppgifter renodlas. Härvidlag är det betydelsefullt att förtidspensioneringen utgör en ersättning vid nedsatt arbetsförmåga på grund av medicinska orsaker. Arbetsmarknadsskäl bör inte ge rätt till förtidspension. Härigenom uppnås en större tydlighet och kostnader kommer att bokföras där de uppstår. Regeringens uppfattning är att en sådan ordning underlättar politiska prioriteringar mellan välfärdspolitikens olika områden. Regeringen kommer därför i syfte att minska utgifterna för ohälsa att ge Sjuk- och arbetsskadeberedningen tilläggsdirektiv med innebörd att pröva grunderna för och beräkningen av förtidspension och sjukersättning. Bl.a. bör övervägas ändrade kvalifikationsvillkor och förändrad beräkning av s.k. antagen inkomst vid förtidspension. I samband med beredning av förslagen från Sjuk- och arbetsskadeberedningen kommer regeringen att bedöma om och i så fall vilka ytter- ligare åtgärder som behövs inom detta område för att den besparing om , netto, som nämns i det Socialdemokratiska arbetarepartiets val- manifest skall uppnås. 7.7 Omläggning och höjning av allmänna egenavgifter m.m. Allmänna egenavgifter respektive arbetsgivaravgifter inom sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen Regeringens förslag: Den allmänna egenavgiften i form av sjukförsäkringsavgift skall fr.o.m. uppgå till . En ändring i uttaget av arbetsgivaravgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter görs på så sätt att arbetsmarknadsavgiften höjs som sjukförsäkringsavgiften sänks i motsvarande grad. Regeringens bedömning: Uttaget av allmänna egenavgifter till sjukförsäkringen bör höjas under 1996-1998. Ytterligare överväganden avseende det samlade uttaget av allmänna egenavgifter och därmed fördelningen mellan allmänna egenavgifter och arbetsgivaravgifter bör ske i samband med ställningstagande till reformeringen av pensionssystemet. Skälen för regeringens förslag och regeringens bedömning: Enligt gällande lagstiftning skall allmänna egenavgifter utgå . I regeringens proposition 1994/95:41 har tidigare, i enlighet med överenskommel- sen om reformering av ålderspensionssystemet, föreslagits att en motsvarande avgift på tas ut för att finansiera pensionssystemet. I denna proposition föreslås att benämningen på dessa avgifter ändras från allmän avgift till allmän egenavgift. För de allmänna egenavgifterna gäller att underlaget för avgiftsuttag utgörs av inkomstdelar understigande 7,5 basbelopp. Regeringen har vidare i propositionen om Förändringar i arbetslöshetser- sättningen (prop. 1994/95:99) föreslagit att lagen (1993:1441) om allmän avgift för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet upphävs fr.o.m. . Intäkterna av denna allmänna avgift förs till Arbetsmarknads- fonden. För att finansiellt kompensera arbetsmarknadsfonden för intäktsbortfallet i och med att den avgiften slopas, föreslås en avgiftsväxling ske så att den arbetsmarknadsavgift som arbetsgivarna erlägger enligt lagen (1981:691) om socialavgifter höjs , som sjukförsäkringsavgiften sänks i motsvarande grad. föreslås den allmänna egenavgiften inom sjukförsäkringen höjas och blir därmed fr.o.m. . Detta föranleder en ändring i den lag om allmänna egenavgifter som regeringen har föreslagit i prop. 1994/95:41. I enlighet med vad som anfördes i det socialdemokratiska valmanifestet bör enligt regeringens mening uttaget av allmänna egenavgifter till sjukförsäkringen att höjas successivt . Förslaget innebär alltså att det samlade uttaget av allmänna egenavgifter kommer att uppgå till , varav utgörs av egenavgifter till sjukförsäkringen. I samband med detta görs en avgiftsväxling som innebär att sjukförsäk- ringsavgiften sänks med motsvarande belopp och avgiften till arbetsmark- nadsfonden höjs lika mycket. Det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter behålls därmed på samma nivå. De ökade inbetalningarna till arbetsmarknadsfonden är nödvändiga för att täcka det stora underskott som uppstått i samband med den höga arbetslösheten. Vidare har en uppgörelse träffats om en reformering av pensionssystemet. Denna innebar att en del av finansieringen av ålderspensionerna kan komma att ske genom egenavgifter. Enligt uppgörelsen skall löntagarna betala pensionsavgifter motsvarande av inkomsten. Detta förutsätter dock att en avgiftsväxling mellan arbetsgivaravgifter och egenavgifter kan ske på ett sådant sätt att neutralitet kan uppnås. Således kommer det samlade uttaget av egenavgifter att öka kraftigt dels med en egenavgift till pensionssystemet på , dels en egenavgift till sjukförsäkringen på . Enligt regeringens bedömning kan det vara förenat med problem att genomföra en avgiftsväxling inom pensionssystemet i kombination med att den allmänna egenavgiften till sjukförsäkringen höjs. Den kraftiga ökning av uttaget av allmänna egenavgifter som då skulle ske riskerar bl.a. att få negativa effekter på lönebildningen. Även om det nu föreslås att egenavgifterna till sjukförsäkringen skall höjas kan det finnas skäl att ytterligare överväga det samlade uttaget av allmänna egenavgifter och därmed fördelningen mellan allmänna egenavgifter och arbetsgivaravgifter när det slutliga resultatet av Genomförandegruppens arbete föreligger. Därvid kan också den närmare utform- ningen av egenavgifterna till sjukförsäkringen fastställas. Arbetsmarknadsavgift enligt lagen om socialavgifter betalas inte för inkomster av annat förvärvsarbete. Av denna anledning kan det inte ske någon motsvarande omläggning som här föreslås för arbetsgivaravgifterna vad avser de egenavgifter som tas ut på sådana inkomster. Regeringen avser dock att senare återkomma med förslag om införande av en arbetsmarknadsavgift även för denna typ av inkomster. Därvid är avsikten att sjukförsäkringsavgift i form av egenavgift enligt lagen om socialavgifter skall reduceras. Regeringens bedömning: Avgiftsfriheten vad gäller socialavgifter för vissa vinstandelsstiftelser bör slopas. Skälen för regeringens bedömning: Vid ett stort antal företag förekommer sär- skilda vinstandelssystem varigenom de anställda görs delaktiga av företagets resultat. Överföring av vinstmedel sker till en av de anställda eller perso- nalorganisationerna vid företaget bildad stiftelse. Stiftelsen placerar i regel medlen i värdepapper, ofta i aktier i det företag som lämnat bidraget. erhåller den andelsberättigade utbetalning av sin andel. tas socialavgifter under vissa förutsättningar inte ut såvitt avser vinstandelsstiftelser. Principen om likformig beskattning av olika former av ersättning för utfört arbete talar för att socialavgifter också bör tas ut på vinstandelar. Regeringen avser att senare efter närmare beredning återkomma till med förslag om slopande av avgiftsfriheten såvitt avser vinstan- delsstiftelser. Lagförslag har upprättats i enlighet med förteckning i avsnittet Förslag till riksdagsbeslut. Lagförslagen finns i Bilaga 1. Förslagen under 2 och 3 har upprättats i samråd med . 7.9.1 Lagen (1962:381) om allmän försäkring 1 kap. 6 § I första stycket har lagts till att vissa beräkningar skall göras i enlighet med vad som anges i ett nytt femte stycke. Lydelsen i andra stycket innebär dels att ett nytt basår och beräkningsbelopp har införts, dels att förändringen i prisutvecklingen 1994 inte skall räknas . Beräkningen av basbeloppet skall ske på så sätt att det allmänna prisläget i oktober året före det år som basbeloppet avser jämförs med det allmänna prisläget . Härvid skall de kvarvarande effekterna av deprecieringen beaktas. Den framräknade procentuella förändringen av prisläget skall sedan multipliceras med 0,60. På detta sätt begränsas basbeloppsuppräkningen på så sätt att av förändringen i prisnivån beaktas. Basbeloppet fastställs av regeringen i en förordning. De nya reglerna för beräkning av basbeloppet kommer att tillämpas vid fastställandet av basbeloppet för . Innebörden av det nya femte stycket är att förändringen i prisnivån, efter deprecieringseffekten, skall beaktas fullt ut vid beräkningen av pensionsgrundande inkomst och vid fastställande av pensionspoäng. Övriga lagförslag kommenteras enbart i den allmänna motiveringen. 7.10 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i , 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i utsökningsbalken, 4. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott, 5. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn, 6. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 7. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:000) om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 8. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:000) om allmänna egenavgifter, 9. godkänner vad regeringen förordar om förbättring av det särskilda bostadstillägget till pensionärer, 10.godkänner vad regeringen förordar om uttaget av allmänna egenavgifter .