prop · GI038 · 1995-01-01 00:00:00 — Uppgifter om sjukdom och hälsotill- stånd har t.ex. betydelse i ärenden om förtidspension, handikappersättning, vårdbidrag, föräldrapenning, ersättning till smittbärare, ersättning för närståendevård samt livränta enligt arbetsskadeförsäkringen. Uppgifter om behandlingar av läkare eller annan vårdgivare kan vara av intresse i vissa fall. Av integritetsskyddsskäl får enligt vår mening - i överensstämmelse med vad som gäller för lokala sjukförsäkringsregister - uppgifter av detta slag över huvud taget inte förekomma i ett socialförsäkringsregister trots att de utöver be- tydelse för ärendehandläggningen skulle ha betydelse för forskningen. En mycket stor mängd ärenden avser utbetalningar av olika förmåner och bidrag. Uppgifter behövs om tidpunkt för sjukanmälan, sjukperiod, grad av nedsatt arbetsförmåga, tidpunkt för barns födelse, tidpunkt för ansökan om havandeskapspenning, förekomst av anmälan om tillfällig föräldrapenning och den tidsperiod för vilken ersättning begärs. Också förekomsten av anmälan om arbetsskada, yrkesskada, skada som omfattas av statligt personskadeskydd samt tidpunkt då sådan skada inträffat kan behövas. Vidare kan uppgift behövas om förekomst av ansökan om assistansersättning. Uppgift om förekomst av funktions- hinder som särskild grund för beaktande av högre bostadskostnad enligt 14 § tredje stycket och 17 § fjärde stycket lagen om bostadsbidrag kan också be- hövas. Dessa uppgifter bör få antecknas i ett register. Bland de bestämmelser som reglerar utbetalningar av förmåner och bidrag finns föreskrifter som ålägger eller RFV att hindra utbetalningen, låta den ske med ett mindre belopp eller till någon annan än den som normalt skall ta emot den. Dessa avvikelser från det normala grundas ofta på uppgifter av känslig natur. Det rör sig om uppgifter beträffande tidpunkter för sjukhusvård, huruvida den registrerade får eller har fått vård eller försörjning helt eller delvis på det allmännas bekostnad eller är häktad, intagen på kriminalvårdsanstalt eller av annan orsak har tagits om hand på det allmännas bekostnad. Ett socialförsäkringsregister måste enligt vår mening på grund av effektivitets- och kostnadsskäl få innehålla de nu nämnda uppgifterna. Detta innebär inte någon förändring i förhållande till den registrering som för närva- rande sker med stöd av Datainspektionens tillstånd. 4 § datalagen (1973:289) innehåller en uppräkning av uppgifter av särskilt känslig natur. Hit hör t.ex. uppgifter om att någon misstänks eller har dömts för brott eller har avtjänat straff eller undergått annan påföljd för brott eller har varit föremål för tvångsingripande enligt vissa särskilda vårdlagar eller enligt utlänningslagen (1989:529). Vidare anges bl.a. uppgifter om någons sjukdom, hälsotillstånd eller sexualliv eller uppgift om att någon fått ekonomisk hjälp eller vård inom eller enligt utlänningslagen. Vid reglering av innehållet i ett socialförsäkringsregister bör bestämmelserna i denna paragraf särskilt beaktas. Vi föreslår därför särskilt restriktiva regler för uppgifter av här angivet slag. Anteckning om uppgift som utgör omdöme eller annan värderande upplysning om den registrerade bör på motsvarande sätt endast undantagsvis tillåtas. I ett socialförsäkringsregister bör vidare få antecknas försäkringskassas, RFV:s och domstols beslut i ärende som enligt lag eller annan författning ankommer på kassorna eller verket att handlägga. Med beslut avses såväl beslut under handläggningen av ett ärende, t.ex. förelägganden av olika slag, som beslut eller dom varigenom ärendet slutligt avgörs. Vissa begränsningar bör dock göras. Endast beslut i ett ärende som enligt lag eller annan författning ankommer på försäkringskassorna och RFV att handlägga bör få antecknas. Beslut som innehåller uppgifter enligt 9 § i lagförslaget skall endast få registreras såvitt avser utgången och de bestämmelser som har tillämpats. De lagbestämmelser som tillämpats bör få återges och inte enbart anges i form av hänvisning till visst lagrum. Uppgifterna skall anges så kortfattat som möjligt. Ett beslut kan i sig eller tillsammans med andra uppgifter som får anges i registret vara en uppgift av så känslig natur att det i och för sig inte borde få registreras. Av rättssäkerhetsskäl anser vi det dock nödvändigt att alla beslut får registreras. Anteckning bör även få göras om att ett avgörande har överklagats. Utöver de uppgifter vi nu har behandlat måste, som utredningen har föreslagit, ett socialförsäkringsregister få innehålla uppgifter om tidpunkter för de förhållanden som får registreras. Det är fråga om tidpunkter fr.o.m. när viss förmån skall utgå, förändras eller upphöra. Det kan också vara fråga om uppgifter om bevakningstidpunkter, dvs. tidpunkter som utgör en "signal" för en försäkringskassa att vidta viss åtgärd, t.ex. omprövning av en förmån. Vidare måste olika slag av tekniska och administrativa uppgifter som behövs för att uppfylla ändamålet med ett register få anges. Härmed avses uppgifter som främst har att göra med myndighetens egen verksamhet och inte med den enskilde. En förutsättning för att de nu nämnda uppgifterna skall få registreras bör dock vara att de behövs för att tillgodose ändamålet med registret. Däremot bör inte krävas att uppgifterna skall ha betydelse för handläggningen till följd av före- skrift i lag eller annan författning. Exempel på uppgifter som får registreras är olika kodnummer för registerföring och markeringar av förekomsten av tekniska fel samt namn på försäkringskassa, lokalkontor och handläggare. Vidare kan antecknas uppgift om krav på särskild sekretessprövning, att handlingar har expedierats eller infordrats och att vissa kontrollåtgärder har vidtagits. 7.5 Sambearbetning avseende socialförsäkrings- och sjukförsäkringsregister Regeringens förslag: Ett socialförsäkringsregister får hämta uppgifter från ett annat sådant register om inte regeringen begränsar denna möjlighet genom föreskrifter i förordning. Ett socialförsäkringsregister skall vidare i den utsträckning regeringen föreskriver få tillföras uppgifter från ett lokalt sjukförsäkringsregister som förs med stöd av lagen (1993:747) om sjukförsäk- ringsregister hos de allmänna försäkringskassorna. Ett lokalt sjukförsäkringsregister skall få tillföras uppgifter från ett socialförsäkringsregister i den mån regeringen inte föreskriver något annat. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens utom så till vida att utredningen föreslagit att endast vissa identitets- och folkbokföringsuppgifter från ett socialförsäkringsregister skall kunna tillföras ett lokalt sjukförsäkringsregister. Remissinstanserna: Endast RFV har särskilt uttalat sig om utredningens förslag rörande sambearbetning. RFV anför att sådana uppgifter som får förekomma i ett lokalt sjukförsäkringsregister också bör kunna få föras över från ett centralt register. Skälen för regeringens förslag: Bearbetning av uppgifter från olika person- register behövs i många fall för att handläggningen skall bli rättssäker och effektiv. kan sådan sambearbetning innebära risker från integritets- skyddssynpunkt. Vårt förslag innebär möjlighet till sambearbetning av uppgifter i olika socialförsäkringsregister. Som tidigare föreslagits skall den närmare utformningen av respektive socialförsäkringsregister bestämmas av regeringen. Det bör därför ankomma på regeringen att i förordning föreskriva erforderliga begränsningar av möjligheten till sambearbetning. Det bör också vara möjligt att tillföra ett socialförsäkringsregister uppgifter från ett lokalt sjukförsäkringsregister. Alla funktioner för ut- betalning av socialförsäkringsförmåner och bidrag kommer, liksom , att finnas i det centrala datasystemet. Utbetalning av sjukpenning och rehabiliteringser- sättning som skall handläggas med stöd av lokala sjukförsäkringsregister kommer att ske via ett socialförsäkringsregister. Detta gör det nödvändigt med ut- lämnande av uppgifter från ett sjukförsäkringsregister. Bestämmelser om ut- lämnande av uppgifter på ADB-medium för detta ändamål finns i 18 § lagen om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna. Som förutsättning för att ifrågavarande uppgifter skall få tillföras ett socialförsäkringsregister bör dock gälla att regeringen har förskrivit att detta får ske. Möjlighet bör även finnas att få hämta uppgifter från ett socialförsäk- ringsregister till ett lokalt sjukförsäkringsregister. Vi delar härvid RFV:s mening att det inte är lämpligt att som utredningen föreslagit begränsa uppgiftslämnandet till identitets- och folkbokföringsuppgifter. T.ex. kan uppgifter om föräldrapenning, beviljade pensioner och andra förmåner liksom uppgifter om särskilt sekretesskydd och om arbetsställe behövas för samordning. Med hänsyn till att det endast kan bli fråga om sådana uppgifter som enligt lagen om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna får finnas i ett lokalt sjukförsäkringsregister finner vi att detta inte innebär otillbörliga risker ur integritetsskyddssynpunkt. Regeringen bör dock ha möjlighet att föreskriva begränsningar. Ytterligare möjligheter till sambearbetning med andra personregister kan följa av föreskrifter i lag eller förordning eller av beslut av Datainspektionen. Det kan t.ex. gälla att ett socialförsäkringsregister får tillföras uppgifter från folkbokföringsregister och centralt skatteregister. I klarhetens intresse föreslås att en erinran härom tas in i lagen om socialförsäkringsregister Regeringens förslag: Registeransvaret för socialförsäkringsregister som förs gemensamt för de allmänna försäkringskassorna och RFV skall vara gemensamt för RFV och kassorna. Varje försäk- ringskassa har registeransvar för behandling av uppgifter hos kassan. Skyldigheten enligt 10 § datalagen att på begäran lämna en registrerad person besked om de uppgifter om honom som finns i registret bör dock ankomma på RFV och inte på kassorna. En allmän försäkringskassa skall ha registeransvaret för socialförsäkringsregister som förs särskilt för kassan eller för kassans lokal- kontor. RFV skall ha registeransvaret för socialförsäkringsregister som förs särskilt för RFV. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har godtagit utredningens förslag. Datainspektionen anser att ett för RFV och försäkringskassorna gemensamt registeransvar är lämpligt för de för kassorna gemensamma registren. motsätter sig inte ett delat ansvar men anser att försäkringskassorna som har ansvaret för den information som förs in i registren bör ha det primära registeransvaret. och ifrågasätter lämpligheten av gemensamt registeransvar. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelser om registeransvar finns i datalagen. Med registeransvarig avses enligt 1 § datalagen den för vars verksamhet registret förs om han förfogar över registret. Att ha förfoganderätt över ett register innebär en behörighet att påverka innehållet i registret. Med registeransvaret följer enligt datalagen flera skyldigheter. Den ansvarige skall iaktta att hanteringen av registret inte leder till otillbörligt integritetsintrång. Därvid skall särskilt iakttas att registret förs för ett bestämt ändamål, att inte andra uppgifter registreras än som står i överensstämmelse med registrets ändamål, att uppgifter inte samlas in, lämnas ut eller används annat än i överensstämmelse med registrets ändamål eller vad som gäller enligt lag eller annan författning eller i enlighet med den registrerades medgivande samt att uppgifterna i registret skyddas mot oavsiktlig eller otillåten förstörelse liksom mot otilllåten ändring eller spridning. Hos den registeransvarige skall det vidare finnas en förteckning över de personregister som han är ansvarig för. Den ansvarige skall normalt rätta en personuppgift som är oriktig eller missvisande, komplettera en uppgift som är ofullständig, på begäran lämna den registrerade besked om de uppgifter som finns om honom i registret och förstöra de uppgifter i registret som är nödvändiga med hänsyn till registrets ändamål. Datalagen innehåller också sanktionsregler. Om den registrerade tillfogas skada genom att personregister innehåller oriktig eller missvisande uppgift om honom, skall den registeransvarige ersätta skadan. I datalagen finns även föreskrifter om straff och skadeståndansvar i vissa andra fall. Den för vilken ett socialförsäkringsregister förs bör enligt vår mening ha registeransvar för registret. De register som får inrättas enligt bestämmelserna i vårt lagförslag är administrativa register. Ett registeransvar bör därför ligga på den som handlägger de ärenden för vilka registret skall vara ett stöd vid handläggningen. RFV handlägger ärenden enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring och motsvarande äldre bestämmelser samt frivillig pensionsförsäkring enligt 22 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring i dess lydelse före . Ett register som inrättas för ett sådant ändamål förs alltså för en verksamhet som RFV bedriver. Det är endast RFV som förfogar över de uppgifter i registret som förekom- mer i dessa ärenden. Regis- teransvaret för sådana register bör därför läg-gas enbart på RFV. Med stöd av lagen kan socialförsäkringsregister som förs särskilt för en allmän försäkringskassa eller för kassans lokalkontor inrättas. Enligt vår mening bör denna försäkringskassa ensam ha registeransvaret i sådana fall. Detta överensstämmer med vad som gäller för de lokala sjukförsäkringsregistren. När det gäller socialförsäkringsregister som förs gemensamt för alla försäkringskassor blir frågan om registeransvaret mer komplicerad. Ett sådant socialförsäkringsregister förs främst för att försäkringskassorna skall kunna handlägga ärenden om rätt till och utbetalning av olika slag av socialförsäkringsförmåner och bidrag. Uppgifterna får antecknas för att tillgodose detta syfte. Registret förs alltså väsentligen för försäkrings- kassornas verksamhet och dessa uppfyller därmed den ena av förutsättningarna för registeransvar enligt 1 § datalagen. Den andra förutsättningen enligt detta lagrum för att någon skall vara registeransvarig är, som tidigare nämnts, att denne förfogar över uppgifterna. Med begreppet förfogande avses möjligheten att i rättslig mening påverka innehållet i registret. Försäkringskassorna uppfyller också denna förutsättning. Ett registeransvar bör således kunna läggas på för- säkringskassorna. Kassans ansvar bör gälla behandlingen av uppgifter hos kassan. Med detta menas inte bara hanteringen av uppgifterna när de har registrerats utan också insamlingen och registreringen av uppgifterna samt själva registerhållningen. gäller att såväl RFV som försäkringskassorna rent faktiskt påverkar uppgifterna i de nuvarande centrala dataregistren och tillför registren personuppgifter i dessa ärenden. Sedan fattat sitt beslut och fört in grunduppgifter i det centrala ADB-systemet för utbetalning av en förmån görs ofta beräkningen av förmånens storlek automatiskt i datasystemet. Utbetal- ningen av förmånen eller bidraget sker i regel med ADB-rutiner. Sedan t.ex. pension beviljats sker de löpande månadsutbetalningarna regelmässigt genom ADB-systemet. I situationer där pensionen skall samordnas med vissa andra förmåner görs detta automatiskt. I vissa fall sker hela ärendehanteringen utan åtgärd från sida, t.ex. vid beviljande av ålderspension från . Datasystemet tillförs även uppgift om ändrade basbelopp, något som föran- leder automatisk omräkning av olika pensionsförmåner m.m. Vissa uppgifter tillkommer genom sambearbetning med andra dataregister. Sådana sambearbetningar sköts i praktiken av RFV:s ADB-avdelning. RFV har ett stort inflytande på utformningen av dataprogrammen. Verket är huvudman för den centrala dataanläggningen och svarar för systemutveckling och programmering. Till följd av sitt lednings- och tillsynsansvar inom socialförsäkringsadministrationen kan verket utfärda föreskrifter m.m. och får härigenom ett stort inflytande även på utformningen av datarutinerna. Som tidigare nämnts är den registeransvarig för vars verksamhet per- sonregistret förs, om han förfogar över registret. Det innebär att servicebyråer och andra som osjälvständigt bearbetar ett register inte omfattas av ett sådant ansvar. Som framgått ovan är RFV:s befattning med socialförsäkringsregistren av en helt annan art. RFV:s befattning med de socialförsäkringsregister som förs gemensamt för försäkringskassorna är enligt vår uppfattning av sådan karaktär och omfattning att de aktuella registren får anses föras gemensamt för försäkringskassorna och RFV. De skyldigheter som åvilar en registeransvarig bör enligt vår uppfattning gälla även för verkets del. Till detta kommer att RFV enligt vårt förslag skall få använda registret för vissa ändamål som tillsyn, uppföljning, utvärdering och framställning av statistik. Mot bakgrund av det sagda anser vi att registeransvaret bör vara gemensamt för försäkringskassorna och RFV när det gäller socialförsäkringsregister som förs gemensamt för försäkringskassorna och RFV. Vårt förslag i denna del överens- stämmer med de lösningar som valts för tullregistret (tullregisterlagen 1990:137), registren för betalningsföreläggande och handräckning (2 § lagen (1991:876) om register för betalningsföreläggande och handräckning) samt regist- ren för strafföreläggande, föreläggande av ordningsbot, m.m. (9 § förordningen (1992:1027) om register för strafföreläggande, föreläggande av ordningsbot, m.m). Det bör understrykas att våra överväganden om registeransvaret gäller de skyldigheter som åvilar den registeransvarige enligt datalagen och inte hur ansvars- och arbetsfördelningen i övrigt skall vara mellan RFV och försäkrings- kassorna. Bland de viktigaste skyldigheterna som åvilar en registeransvarig är att se till att uppgifter inte samlas in och registreras annat än i överensstämmelse med registrets ändamål och att felaktiga eller missvisande uppgifter rättas. I praktiken kommer dessa delar av registeransvaret att ligga på försäkringskassorna - som har hand om ärendehandläggningen - och inte på RFV. Till registeransvaret hör en skyldighet att på begäran lämna den registrerade besked om de uppgifter om honom som finns i registret (10 § datalagen). Av praktiska skäl anser vi att denna skyldighet bör åvila RFV i fråga om uppgift i socialförsäkringsregister som förs gemensamt för försäkringskassorna och RFV. Regeringens förslag: Den som är registeransvarig för ett socialförsäkringsregister har terminalåtkomst till registret. Regeringen kan föreskriva ytterligare begränsningar i terminalåtkomsten för ett register som förs särskilt för en försäkringskassa eller för lokalkontor hos kassan. Försäkringskassorna kan få terminalåtkomst till ett register som förs särskilt för RFV om regeringen föreskriver det. Även Statens löne- och pensionsverk samt Kommunernas pensionsanstalt skall kunna få terminalåtkomst till ett socialförsäkringsregister i den utsträckning regeringen föreskriver det. Termi- nalåtkomsten får bara avse uppgifter som behövs för att handlägga ärenden rörande utbetalning av socialförsäkringsförmåner och samordning av avtals- pensioner. I lagen föreskrivs tystnadsplikt för befattningshavare hos Kommunernas pensionsanstalt. Utredningens förslag: Överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: Några få remissinstanser har uttalat sig om termi- nalåtkomsten. RFV anför att en försäkringskassa inte bör ha terminalåtkomst till ett socialförsäkringsregister som förs särskilt för en annan försäkringskassa. Detta bör enligt RFV framgå av lagtexten. har påpekat att försäkringskassorna har behov av att via terminal få tillgång till RFV:s yrkesskaderegister för beräkning och samordning av vissa ersättningar. anser att kronofogdemyndigheterna bör få terminalåtkomst till vissa uppgifter om skulder som åvilar underhållsskyldiga för utbetalda bidragsförskott. Statens löne- och pensionsverk, som har viss terminalåtkomst, föreslår att verket via terminal skall få möjlighet att göra delar av informationen tillgänglig för vissa större myndigheter i syfte att öka servicen till de anställda vid dessa myndigheter. Skälen för regeringens förslag: Den som har terminalåtkomst till ett ADB-register kan ta del av registerinnehållet med hjälp av bildskärm. Från integritetsskyddssynpunkt är det angeläget att åtkomsten till ett socialförsäkringsregister inte är vidare än som behövs med hänsyn till den verksamhet för vilken registret förs. Varje försäkringskassa, såväl centralkontor som lokalkontor, bör ha terminalåtkomst till de register som förs gemensamt för försäkringskassorna. RFV är tillsynsmyndighet för försäkringskassorna och skall följa upp och utvärdera kassornas verksamhet. För att verksamheten skall fungera rationellt, effektivt och rättssäkert bör även RFV ha terminalåtkomst till de för kassorna gemensamma socialförsäkringsregistren. När ett register förs särskilt för en försäkringskassa bör terminalåtkomsten begränsas till att avse endast den . Lagtexten har utformats i enlighet härmed. Ett sådant register kan vara inrättat så att det förs för sig av varje lokalkontor inom kassan. Regeringen bör därför kunna meddela föreskrifter som ytterligare begränsar terminalåtkomsten, t.ex. så att endast lokalkontoret i fråga får terminalåtkomst till registret. RFV handlägger ärenden bl.a. enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring och motsvarande äldre bestämmelser samt frivillig pensionsförsäkring enligt 22 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring i dess lydelse före . Om ett socialförsäkringsregister inrättas enbart för dessa ärenden, kommer det att föras för RFV och verket kommer att ensamt vara registeransvarigt och ha terminalåtkomst till registret. Även försäkringskassorna handlägger vissa ärenden rörande sjukpenning enligt lagen om yrkesskadeförsäkring. Därför kan det som påpekat föreligga behov för kassorna att erhålla terminalåtkomst till ett sådant register. Föreskrifter härom bör meddelas av regeringen i samband med att ett register inrättas. Som tidigare anförts i avsnitt 7.3 bör Statens löne- och pensionsverk och Kommunernas pensionsanstalt få använda ett socialförsäkringsregister för hand- läggning av ärenden där rörande utbetalningar av socialförsäkringsförmåner och samordning av avtalspensionsförmåner. Vi föreslår därför att det i lagen om socialförsäkringsregister förs in en bestämmelse enligt vilken Statens löne- och pensionsverk och Kommunernas pensionsanstalt kan få terminalåtkomst. Det får ankomma på regeringen att föreskriva i vilken utsträckning som denna möjlighet skall utnyttjas. Åtkomsten bör givetvis begränsas till den ärendehandläggning de får använda registret för. För Statens löne- och pensionsverk gäller enligt 7 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100) samma sekretess som för RFV och försäkringskassorna. Anställda vid , som är en ideell förening, omfattas däremot inte av bestämmelserna i sekretesslagen. Detta innebär att de uppgifter Kommunernas pensionsanstalt får tillgång till genom terminalåtkomst till ett socialförsäk- ringsregister inte blir skyddade enligt sekretesslagen hos pensionsanstalten. För att pensionsanstalten inte efter eget bestämmande skall kunna avgöra vad som får utlämnas föreslår vi att det i lagen om socialförsäkringsregister tas in en föreskrift om att en befattningshavare hos Kommunernas pensionsanstalt skall ha tystnadsplikt om enskilds personliga och ekonomiska förhållanden. Av integritetsskäl bör enligt vår mening, i likhet med vad som gäller för de lokala sjukförsäkringsregistren, domstolarna inom socialförsäkringsområdet inte ha terminalåtkomst till socialförsäkringsregistren. Av samma skäl bör inte kronofogdemyndigheterna få terminalåtkomst. Inte heller bör någon utvidgning av terminalåtkomsten på sätt som föreslagits av Statens löne- och pensionsverk införas. 7.8 Utlämnande av uppgifter på ADB-medium