prop · GI0325 · 1995-01-01 00:00:00 — Ett villkor för förhållande till övriga avdrag är dock att den delägare i bolaget skattskyldige under den förbehållit sig ett period som omfattas av begränsat ansvar för beskattningsåret och de bolagets förbindelser i tre närmast föregående vidare mån än vad som beskattningsåren anges i 18 § tredje redovisat intäkter från stycket eller verksamheten av någon 2. i den mån avdrag för betydenhet. Härvid underskottet medgetts beaktas även intäkter enligt 3 § 13 mom., 25 § som hänförts till 10 mom. eller 26 § 9 mom. inkomstslaget tjänst. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Anvisningar till 22 § 1.4 Till intäkt av näringsverksamhet hänförs samtliga intäkter i pengar eller varor, som har influtit i verksamheten. Detta innebär, att intäkten skall vara av sådan beskaffenhet, att den normalt är att räkna med och ingår som ett led i verksamheten. Hit räknas inflytande betalning för varor, som den skattskyldige handlar med eller tillverkar. Det sagda gäller även då näringsidkaren vid överlåtelse av verksamheten låter befintliga varor ingå i överlåtelsen. Denna överlåtelse utgör då så att säga den sista affärshändelsen i verksamheten. Till intäkt av näringsverksamhet hänförs också vad som inflyter vid avyttring av maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier eller av tillgångar som är likställda med dessa vid beräkning av värdeminskningsavdrag. Även ersättning som i fall som avses i 2 § andra och tredje styckena lagen (1990:663) om ersättningsfonder uppbärs av en fysisk person eller ett dödsbo utgör intäkt av näringsverksamhet om den skattskyldige begär det. Till intäkt av näringsverksamhet hänförs vidare vinst vid icke yrkesmässig avyttring (realisationsvinst) av andel i sådan ekonomisk förening som avses i 2 § 8 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt såvida innehavet av andelen betingats av sådan verksamhet. I fråga om handelsbolag hänförs till intäkt av näringsverksamhet också realisationsvinst vid avyttring av andra tillgångar som avses i 27 § 1 mom., av tillgångar som avses i 28 §, 29 § 1 mom., 30 § 1 mom. och 31 § samt av förpliktelser som avses i 3 § 1 mom. nämnda lag. Har en tillgång tagits Har en tillgång tagits ut ur en förvärvskälla ut ur en förvärvskälla sker sker beskattning som om beskattning som om tillgången i stället tillgången i stället hade hade avyttrats för ett avyttrats för ett vederlag motsvarande vederlag motsvarande marknadsvärdet marknadsvärdet (uttagsbeskattning). (uttagsbeskattning). Vad Vad nu sagts gäller nu sagts gäller dock dock endast om vederlag endast om vederlag eller eller vinst vid en vinst vid en avyttring avyttring skulle ha skulle ha tagits upp som tagits upp som intäkt av intäkt av närings- näringsverksamhet och verksamhet och särskilda särskilda skäl mot skäl mot uttagsbe- uttagsbeskattning inte skattning inte föreligger. Uttag av föreligger. Uttag av bränsle från fastighet bränsle från fastighet som som är taxerad som är taxerad som lantbruksenhet för lantbruksenhet för uppvärmning av den uppvärmning av den skattskyldiges skattskyldiges privatbostad på denna privatbostad på denna beskattas ej. Uttag av andra aktier än sådana som (punkt 1 a första utgör omsättningstillgångar stycket av anvis- enligt punkt 4 av ningarna till 22 §) anvisningarna till 21 § Vid tillämpning av beskattas inte heller om punkt 1 fjärde stycket aktierna delats eller skall uttag av andra skiftats ut enligt 3 § 7 aktier än sådana som ut- mom. fjärde stycket eller gör omsättningstill- 3 § 8 mom. tredje stycket gångar enligt punkt 4 av lagen om statlig anvisningarna till 21 § inkomstskatt. inte beskattas om det är fråga om sådan utdelning från svenskt aktiebolag som avses i andra stycket eller utskift- ning i samband med upplösning av svensk ekonomisk förening som avses i tredje stycket. Uttagsbeskattning sker också vid uttag i mer än ringa omfattning av tjänst. Värdet av bilförmån beräknas enligt bestämmelserna i punkterna 2 och 4 av anvisningarna till 42 §. 2.5 Ränta på 2. Ränta på banktillgodohavanden banktillgodohavanden som som hör till närings- hör till näringsverksamhet verksamhet och på och på kundfordringar kundfordringar utgör utgör intäkt av intäkt av näringsverk- näringsverksamhet. Detsamma gäller Detsamma gäller beträffande ränta och beträffande ränta och utdelning på utdelning på omsättningstillgångar omsättningstillgångar samt samt utdelning som utdelning som uppburits uppburits från ak- från aktiebolag eller tiebolag eller ekono- ekonomiska föreningar i miska föreningar i förhållande till gjorda förhållande till gjorda inköp (rabatt) eller inköp (rabatt) eller försäljningar försäljningar (pristillägg). Utdelning (pristillägg). på inbetalda insatser enligt lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar utgör intäkt av närings- verksamhet om innehavet av den till insatsen knutna andelen betingas av sådan verksamhet. Som intäkt av näringsverksamhet räknas i fråga om handelsbolag all ränta och utdelning samt lotterivinst som inte är frikallad från beskattning enligt 19 §. till 23 § 6.6 Utgifter för anskaffande av en byggnad dras av genom årliga värdeminskningsavdrag. Avdraget beräknas enligt avskrivningsplan till viss procent för år räknat av byggnadens anskaffningsvärde. Beräkningen görs från den tidpunkt då byggnaden har färdigställts. I fråga om en byggnad, som är avsedd att användas endast ett fåtal år, får dock anskaffningsutgifterna i sin helhet dras av det år då byggnaden anskaffades. I anskaffningsvärdet för en byggnad som är avsedd för annat ändamål än bostadsändamål inräknas inte utgifter för sådana delar och tillbehör, som är avsedda att direkt tjäna driften (byggnadsinventarier). I enlighet härmed räknas som byggnadsinventarier i jordbruk sådana tillgångar som bås, box eller spilta, båsavskiljare, foderbord, fodergrind, vattenkopp, spaltgolv, utrustning för skrap- och svämutgödsling med tillhörande urinbrunn eller gödselbehållare, gödselstad, mjölkningsanläggning, kylbassäng, pump, sådan ledning för elektrisk ström, vatten eller avlopp som är avsedd för driften eller fläkt eller ventilationsanordning. Som byggnadsinventarier räknas också sådana tillgångar som silo- eller torkanläggning, fast transportör, hiss eller liknande. I en industribyggnad räknas som byggnadsinventarier tillgångar avsedda för den industriella driften, såsom maskiner, anordningar för godstransport som t.ex. räls, traversbanor och hissar, behållare, ställningar för lagring e.d., samt anordningar för användningen av dessa tillgångar som t.ex. särskilda fundament. Som byggnadsinventarier räknas vidare ledningar för vatten, avlopp m.m., avsedda att direkt tjäna den industriella driften, och speciella värmeanläggningar, ventilationsanordningar och särskilda skorstenar för avledande av gaser och annat som alstras vid produktionen. Som byggnadsinventarier i en byggnad som är avsedd för affärsändamål räknas exempelvis hyllor, diskar eller annan butiksinredning, rulltrappor m.m. Tjänstgör en konstruktion, för vilken ett byg- gnadsvärde har fastställts vid fastighetstaxeringen, i sin helhet eller till viss del som maskin eller redskap, såsom kan vara fallet med oljecisterner och siloanläggningar, anses en sådan konstruktion som byggnadsinventarier. Däremot inräknas i anskaffningsvärdet för en byggnad utgifter för sådana anordningar som är nödvändiga för byggnadens allmänna användning, såsom ledning för vatten, avlopp, elektrisk ström eller gas och annan liknande anordning. An- skaffningsvärdet för en ledning som är avsedd för såväl en användning i driften som byggnadens allmänna användning fördelas mellan byggnadsinventarier och byggnaden i förhållande till hur stor del av ledningen som tjänar driften respektive byggnadens allmänna användning. Ledningen skall dock i sin helhet hänföras till byggnadsinventarier om utgifterna för ledningen till minst tre fjärdedelar kan anses hänförliga till driften. Om utgifterna för ledningen till minst tre fjärdedelar kan anses hänförliga till byggnadens allmänna användning skall ledningen i sin helhet hänföras till byggnaden. I fråga om byggnadsinventarier tillämpas de föreskrifter som enligt punkterna 12-14 gäller för maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier. Av punkt 7 tredje stycket framgår att utgifter för vissa till marken hörande anordningar inräknas i anskaffningsvärdet för en byggnad. Har en byggnad uppförts av den skattskyldige, är byggnadens anskaffningsvärde den skattskyldiges utgifter för uppförande av byggnaden. Till anskaffningsvärdet hänförs även utgifter för till- eller ombyggnad samt värde av byggnad som enligt punkt 8 av anvisningarna till 22 § utgör intäkt av näringsverksamhet för fastighetsägaren. Till anskaffningsvärdet hänförs vidare utgifter för reparation och underhåll för vilka avdrag inte medges på grund av föreskrifterna i punkt 4 eller 5 och för vilka bidrag inte har utgått. Har en byggnad förvärvats genom köp, byte eller därmed jämförligt fång, skall den verkliga utgiften utgöra anskaffningsvärdet. Har byggnader förvärvats tillsammans med den mark på vilka de är belägna, anses så stor del av vederlaget för fastigheten - i förekommande fall efter avdrag för egendom som avses i 2 kap. 3 § jordabalken - belöpa på särskilda byggnader eller byggnadsbestånd som det vid fastighetstaxeringen fastställda eller med tillämpning härav beräknade värdet av skilda byggnader eller byggnadsbestånd utgör av fastighetens hela taxeringsvärde. Vad som enligt denna beräkning anses belöpa på byggnader kan även innefatta byggnadsinventarier. Vederlaget för byggnadsinventarier skall avräknas, varefter anskaffningsvärdet för byggnader erhålls. Det sammanlagda anskaffningsvärdet för byggnaderna får jämkas om den del av vederlaget för fastigheten som enligt denna beräkning inte anses belöpa på byggnaderna jämte byggnadsinventarier visas mera avsevärt över- eller understiga värdet av mark, växande skog, naturtillgångar, särskilda förmåner m.m. som har förvärvats. Har den skattskyldige eller någon, som står honom nära, vidtagit åtgärder för att den skattskyldige skall kunna tillgodoräkna sig ett högre anskaffningsvärde än som synes rimligt och kan det antas att detta har skett för att åt någon av dem bereda obehörig förmån i beskattningsavseende, skall anskaffningsvärdet i skälig mån jämkas. Övergår en byggnad till en ny ägare på annat sätt än genom köp, byte eller därmed jämförligt fång, får den nye ägaren göra de värdeminskningsavdrag på byggnaden som skulle ha tillkommit den förre ägaren om denne fortfarande hade ägt byggnaden. Procentsatsen för värdeminskningsavdrag i fråga om en byggnad bestäms med hänsyn till den tid byggnaden anses kunna utnyttjas. Därvid skall beaktas även sådana omständigheter som att byggnadens användningstid kan antas komma att röna inflytande av framtida rationaliseringar, teknikens utveckling, omläggning av verksamhet och liknande förhållanden. Är på grund av särskilda omständigheter av annan art än nämnts byggnadens värde för verksamheten begränsat till förhållandevis , skall hänsyn tas även till detta. Så kan vara fallet exempelvis då fråga är om en byggnad för utnyttjande av en begränsad malmfyndighet eller då en byggnad, som är belägen på annans mark och som används i verksamhet, vid nyttjanderättens upphörande inte skall lösas av fastighetsägaren. Har en byggnad varit Har en byggnad varit att hänföra till att hänföra till privatbostad under privatbostad under tidigare beskattningsår tidigare beskattningsår och sker inte av- och sker inte av- skattning enligt 3 § 1 skattning enligt 3 § 1 mom. femte stycket mom. fjärde stycket lagen lagen (1947:576) om (1947:576) om statlig statlig inkomstskatt inkomstskatt skall skall avdrag för avdrag för värdeminskning värdeminskning anses ha anses ha medgetts med medgetts med 1,5 av an- procent av an- skaffningsvärdet för varje skaffningsvärdet för sådant beskattningsår. varje sådant beskattningsår. Utrangeras en byggnad, får avdrag göras för vad som återstår oavskrivet av anskaffningsvärdet i den mån beloppet överstiger vad som inflyter genom avyttring av byggnadsmaterial e.d. i samband med utrangeringen. 7.7 Utgifter för anskaffande av en markanläggning på en fastighet, avsedd för användning i ägarens näringsverksamhet, dras - om annat inte följer av punkt 8 andra stycket - av genom årliga värdeminskningsavdrag. Avdrag medges, om inte annat följer av andra eller femte stycket, endast för sådana utgifter som har bestritts av den skattskyldige själv och endast om utgifterna avser arbeten som har utförts under tid då han har ägt fastigheten. Avdraget beräknas enligt avskrivningsplan till för år räknat av anskaffningsvärdet av täckdiken och skogsvägar och till för år räknat av anskaffningsvärdet av andra markanläggningar. Beräkningen görs från den tidpunkt då anläggningen har färdigställts. I fråga om en anläggning, som är avsedd att användas endast ett fåtal år, får dock anskaffningsutgifterna i sin helhet dras av det år då anläggningen anskaffades. Till markanläggning hänförs sådant markarbete som behövs för att marken skall göras plan eller fast, såsom röjning, schaktning, rivning av byggnad eller annat som har funnits på fastigheten, uppförande av stödmurar och torrläggning av marken. Till markanläggning hänförs också olika anordningar såsom vägar, kanaler, hamninlopp och andra tillfarter, körplaner, parkeringsplatser, fotbollsplaner och tennisbanor eller därmed jämförliga anläggningar för personal, planteringar e.d., täckdike, öppet dike, invallnings- och vattenavledningsföretag, mark- eller skogsväg samt, i den mån de inte vid fastighetstaxering är att hänföra till byggnad, även brunnar, källare och tunnlar e.d. Till anskaffningsvärdet för markanläggning hänförs även värdet av en markanläggning som enligt punkt 8 av anvisningarna till 22 § utgör intäkt av näringsverksamhet för fastighetsägaren. I anskaffningsvärdet får inräknas utgifter för iståndsättande och omläggning av ett förut anlagt täckdike. I täckdike inbegrips täckt avlopp i direkt anslutning till ett täckdike. Till markanläggning hänförs inte sådana anordningar som är avsedda att användas tillsammans med vissa maskiner eller andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier i näringsverksamhet eller sådana inventarier som används för viss verksamhet såsom fundament e.d., industrispår, traversbanor, gödselbassäng som är belägen utanför djurstall, urinbrunn eller liknande anordning samt ledningar för vatten, avlopp, elektrisk ström, gas m.m. (markinventarier). Till markinventarier hänförs också stängsel och andra jämförliga avspärrningsanordningar. Anskaffningsvärdet för en ledning som är avsedd för såväl den på fastigheten bedrivna verksamheten som en allmänna användning fördelas mellan markinventarier och byggnaden i förhållande till hur stor del av ledningen som tjänar den på fastigheten bedrivna verksamheten respektive byggnadens allmänna användning. Ledningen skall dock i sin helhet hänföras till markinventarier om utgifterna för ledningen till minst tre fjärdedelar kan anses hänförliga till den på fastigheten bedrivna verksamheten. Om utgifterna till minst tre fjärdedelar kan anses hänförliga till byggnadens allmänna användning skall ledningen i sin helhet hänföras till byggnaden. I fråga om markinventarier tillämpas de föreskrifter som enligt punkterna 12-14 gäller för maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier. Övergår en fastighet till en ny ägare på annat sätt än genom köp, byte eller därmed jämförligt fång, får den nye ägaren göra de värdeminskningsavdrag för markanläggning som skulle ha tillkommit den förre ägaren om denne fortfarande hade ägt fastigheten. Övergår en fastighet till en ny ägare genom köp, byte eller därmed jämförligt fång, får överlåtaren det år då överlåtelsen sker göra avdrag för den del av anskaffningsvärdet för vilken han inte har medgetts avdrag. Vad nu sagts gäller även när den på fastigheten bedrivna verksamheten läggs ned och fastighetens markanläggningar på grund därav saknar värde för fastighetens ägare. Har en markanläggning Har en markanläggning tillhört tillhört privatbostadsfastighet privatbostadsfastighet under tidigare under tidigare beskattningsår och sker beskattningsår och sker inte avskattning enligt inte avskattning enligt 3 § 1 mom. femte stycket 3 § 1 mom. fjärde stycket lagen (1947:576) om lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt statlig inkomstskatt skall avdrag för skall avdrag för värdeminskning ansetts värdeminskning ansetts ha ha medgetts för varje medgetts för varje sådant sådant beskattningsår. 12.8 Utgifter för anskaffande av maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier dras i regel av genom årliga värdeminskningsavdrag enligt bestämmelserna om räkenskapsenlig avskrivning i punkt 13 eller om restvärdeavskrivning i punkt 14. Kan inventariernas ekonomiska livslängd antas uppgå till högst , får emellertid hela utgiften för deras anskaffande dras av under anskaffningsåret. avdrag får även ske i fråga om inventarier av mindre värde. Regler om avdrag avseende beställda men inte levererade inventarier (kontraktsavskrivning) finns i punkt 2 femte stycket av anvisningarna till 24 §. Har den skattskyldige yrkat avdrag för värdeminskning av inventarier, skall avdraget anses medgivet i den mån det har medfört att den taxerade inkomsten har beräknats till lägre belopp än annars skulle ha skett eller medfört en ökning av underskott. Inventariernas anskaffningsvärde minskat med medgivna värdeminskningsavdrag utgör det skattemässiga restvärdet. Hör ett byggnads- eller Hör ett byggnads- eller markinventarium till markinventarium till fastighet som utgjort fastighet som utgjort privatbostadsfastighet privatbostadsfastighet under det beskattningsår under det beskattningsår som närmast föregått det som närmast föregått det aktuella beskatt- aktuella beskattningsåret ningsåret och sker inte och sker inte avskattning enligt 3 § 1 avskattning enligt 3 § 1 mom. femte stycket mom. fjärde stycket lagen lagen (1947:576) om (1947:576) om statlig statlig inkomstskatt inkomstskatt utgörs utgörs inventariets inventariets skattemässiga restvärde skattemässiga restvärde av av anskaffningsvärdet anskaffningsvärdet minskat minskat av samma värde för varje av samma värde för varje beskattningsår, dock beskattningsår, dock högst högst fem, som den fem, som den skattskyldige innehaft skattskyldige innehaft inventariet och inventariet och fastigheten utgjort fastigheten utgjort privatbostadsfastighet. Detsamma gäller i fråga Detsamma gäller i fråga om om del av fastighet. del av fastighet. 33.9 Avdrag medges för 33. Avdrag medges för förlust vid icke förlust vid icke yrkesmässig avyttring yrkesmässig avyttring (realisationsförlust) (realisationsförlust) av av tillgång eller tillgång eller förpliktelse i fråga om förpliktelse i fråga om vilken, om vilken, om realisationsvinst i realisationsvinst i stället hade uppkommit, stället hade uppkommit, vinsten skulle ha vinsten skulle ha utgjort intäkt av utgjort intäkt av näringsverksamhet. Vid viss del av vinst inkomstberäkningen i ett skulle ha tagits upp handelsbolag begränsas som skattepliktig intäkt avdraget för enligt punkt 2 a av realisationsförlust på sätt anvisningarna till 22 § anges i 3 § 2 mom. tredje får endast motsvarande stycket lagen (1947:576) del av förlusten räknas om statlig inkomstskatt som omkostnad. Vid in- såvida inte innehavet av komstberäkningen i ett tillgången eller handelsbolag begränsas förpliktelsen betingas av avdraget för näringsverksamhet som realisationsförlust på bedrivs av den sätt anges i 3 § 2 mom. skattskyldige eller tredje stycket lagen annan som med hänsyn till (1947:576) om statlig äganderättsförhållanden inkomstskatt såvida inte eller organisatoriska innehavet av tillgången förhållanden kan anses stå eller förpliktelsen den skattskyldige nära. betingas av näringsverksamhet som bedrivs av den skattskyldige eller annan som med hänsyn till äganderättsförhål- landen eller organisatoriska förhål- landen kan anses stå den skattskyldige nära. till 24 § 2.10 Tillgångar avsedda för omsättning eller förbrukning (lager) får inte tas upp till lägre värde än det lägsta av anskaffningsvärdet och verkliga värdet. Begreppen anskaffningsvärde och verkligt värde har den innebörd som anges i 13 § andra stycket och 14 § andra stycket bokföringslagen (1976:125). Vid bestämmande av lagrets anskaffningsvärde skall de lagertillgångar, som ligger kvar i den skattskyldiges lager vid beskattningsårets utgång, anses som de av honom senast anskaffade eller tillverkade. Utan hinder av vad som sägs i första stycket får annat varulager än lager av fastigheter och liknande tillgångar och lager av aktier, obligationer, lånefordringar och liknande tillgångar tas upp till lägst av det samlade anskaffningsvärdet. Djur i jordbruk och renskötsel skall alltid anses som lager. Sådant lager får inte tas upp till lägre belopp än av den genomsnittliga produktionskostnaden för djur av det slag och den ålderssammansättning som det är fråga om. Djuren behöver dock inte i något fall tas upp till ett högre belopp än som motsvarar djurens sammanlagda allmänna saluvärde. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer fastställer för varje taxeringsår föreskrifter för beräkning av produktionskostnaden. Har denna kostnad inte fastställts, t.ex. i fråga om särskilt dyrbara avelsdjur, får djuret tas upp lägst till av det lägsta av anskaffningsvärdet och allmänna saluvärdet. Nedskrivning av värdet på rättigheter till leverans av lagertillgångar enligt ej fullgjorda köpekontrakt (kontraktsnedskrivning) får godkännas endast i den mån det visas, att inköpspriset för tillgångar av samma slag på balansdagen understiger det kontraherade priset. Beträffande värdet på rättigheter till leverans av maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier enligt ej fullgjorda köpekontrakt kan avskrivning (kontraktsavskrivning) godkännas endast i den mån den skattskyldige visar, att inköpspriset för tillgångar av samma slag på balansdagen understiger det kontraherade priset. Förvärvas aktie i svenskt aktiebolag av skattskyldig, som driver bank- eller annan penningrörelse eller försäkringsrörelse, eller av annan skattskyldig, för vilken aktien utgör omsättningstillgång, och är det inte uppenbart att den skattskyldige därigenom erhåller tillgång av verkligt och särskilt värde för honom med hänsyn till hans näringsverksamhet, får sådan nedgång i aktiens värde som beror på utdelning till den skattskyldige av medel, vilka fanns hos det utdelande bolaget vid förvärvet och inte motsvarar tillskjutet belopp, inte föranleda att aktien vid inkomstberäkningen för den skattskyldige tas upp till lägre belopp än som motsvarar hans anskaffningskostnad för aktien. Har denna, innan sådan utdelning skett, tagits upp till lägre belopp än den skattskyldiges anskaffningskostnad, får aktien vid utgången av det beskattningsår, under vilket utdelningen äger rum, inte tas upp till lägre belopp än aktiens värde i beskattningshänseende vid ingången av med tillägg av ett belopp, som motsvarar skillnaden mellan den skattskyldiges anskaffningskostnad för aktien och nämnda värde, dock högst av det utdelade beloppet. Sker utdelning utan att det värde för aktien, som ligger till grund för beräkningen av den skattskyldiges inkomst, påverkas och medför detta att den skattskyldige efter överlåtelse av aktien eller upplösning av bolaget redovisar förlust, skall därifrån avräknas det belopp som motsvarar utdelningen. Utdelning som avses i detta stycke anses i första hand gälla andra medel än sådana som motsvarar tillskjutet belopp. Vad som sägs om aktie i detta stycke gäller även beträffande andel i ekonomisk förening. Med tillskjutet belopp avses därvid inbetald insats. I fråga om aktier som I fråga om aktier som utgör lager gäller vi- utgör lager gäller vidare dare följande. Har ak- följande.