prop · GI03203 · 1995-01-01 00:00:00 — Inte heller hänvisningar till positiva effekter av ett svenskt medlemskap och de budgetförstärkningar som indirekt kan följa av en förbättrad svensk ekonomi, även om sådana är sannolika på lite , kan godtas. I det allvarliga statsfinansiella läget finns inget utrymme att förlita sig på olika slag av dynamiska effekter, som är svårkvantifierade och som särskilt inte kan preciseras tidsmässigt. Vid prövningen av olika förslag har hänsyn tagits till de allmänekonomiska effekterna. Vidare har kompletterande mål för skattepolitiken beaktats. Till sådana mål hör önskemålen om en enhetlig beskattning (jfr skattereform) och att beskattningen bör utformas så att olika snedvridningar begränsas. Vi återkommer senare i propositionen till våra förslag i detalj och redovisar här den allmänna inriktningen. Till en betydande del (2,) sker finansieringen genom en breddning av underlaget för fastighetsskatt. Vi föreslår att fastighetsskatten för s.k. kommersiella lokaler återinförs, dock på en lägre nivå än tidigare (1,). Vidare införs en fastighetsskatt om på industrifastigheter. Den andra gruppen av åtgärder gäller energi- och miljörelaterade skatter (sammanlagt ). Sålunda föreslås höjd energiskatt på bränsle som förbrukas i jordbrukstraktorer, motorredskap och terrängmotorfordon. Vidare föreslås en generell höjning av koldioxidskatten på alla bränslen och en höjning av vattenkraftsskatten och kärnkraftsskatten. Som en konsekvens av den höjda koldioxidskatten föreslås också en höjning av energiskatten på elektrisk kraft. Slutligen kommer senare att föreslås en särskild skatt på s.k. naturgrus. Vidare föreslås en begränsning av rätten till avdrag för pensionsför- säkringspremier (0,). Slutligen föreslås en höjning och en efterföljande indexering av för- säljningsskatten på motorfordon (0,). Vidare föreslås den nu gällande tidsbegränsningen av indexeringen av energiskatten, alkoholskatten och tobaksskatten slopad. 5 Höjd skatt på bränsle som förbrukas i vissa motordrivna fordon Regeringens förslag: Den högre energiskatten skall tas ut för olja som används i samtliga motordrivna fordon. Motsvarande skall gälla för gasol, metan och naturgas. Bakgrunden till regeringens förslag: I samband med att kilometerskatten upp- hävdes infördes vid sidan av redan utgående energi- och koldioxidskatt en särskild skatt på den dieselolja som förbrukades i diesel- drivna personbilar, lastbilar och bussar. gjordes ingen skillnad i beskattningshänseende mellan eldningsolja och dieselolja. Skatten utgick således med samma belopp. För att få en miljöstyrning på dieselolja differen- tierades skatten så att skatteuttaget varierade beroende på oljans miljöegenskaper. Eftersom det då inte gjordes någon skillnad på eld- ningsolja och dieselolja kom differentieringen att omfatta all olja. flyttades miljöklassindelningen från den allmänna energiskatten till dieseloljeskatten. Detta innebar att miljöklassindelningen enbart kom att om- fatta bränsle som användes för drift av personbilar, lastbilar och bussar. Bakgrunden till ändringen var att det med införandet av dieselolje- skatt också hade införts ett märkningssystem för att kunna skilja på olja för olika användningsområden. Därmed kunde miljöklassificeringen begränsas till den olja som användes för fordonsdrift såsom avsikten var redan vid införandet av miljöklassindelningen. ersattes tidigare punktskattelagar på i princip hela energiområdet med en ny lag (1994:1776) om skatt på energi. I den nya lagen har den särskilda dieseloljeskatten ersatts med en högre nivå av energiskatten. Den högre energiskatten tas ut för olja som används för drift av personbilar, bussar, lastbilar och trafiktraktorer som är eller bör vara upptagna i bilregistret eller i det militära fordonsregistret. Terminaltraktorer samt jordbrukstraktorer som tillfälligt används på sådant sätt att de klassas som trafiktraktorer får dock även fortsättningsvis drivas med lågbeskattad olja. Andra motordrivna fordon än de nu nämnda får också drivas med lågbeskattad olja. Från har energiskatten differentierats också på sådan metan och naturgas som används för fordonsdrift respektive annan användning. Den högre skattesatsen på dessa bränslen gäller för samma krets av fordon som beträffande oljeprodukter. Motsvarande anpassning har gjorts av användningsområdet för högbeskattad gasol. Den högre energiskatten för oljeprodukter, som tillämpas vid användning i personbilar, lastbilar, bussar och trafiktraktorer, uppgår till för bränsle hänförligt till miljöklass 1, för bränsle hänförligt till miljöklass 2 och för bränsle hänförligt till miljöklass 3, allt räknat per m3. Den lägre energiskatten tas ut med per m3 och tillämpas vid användning av olja för annan motordrift samt för uppvärmning. Koldioxidskatten på eldningsolja och dieselolja utgår med ett enhetligt belopp om per m3. Den högre energiskattesatsen för gasol är per liter, medan motsvarande skattesats för metan och naturgas är per . De lägre ener- giskattesatserna för gasol samt metan och naturgas är per respektive per . Även här tillkommer koldioxidskatt. Skälen för regeringens förslag: En enhetlig skattesats på all användning av olja skulle undanröja en mängd praktiska problem i tillämpningen men leda till kraftigt höjda, icke önskvärda, boendekostnader. Den nu aktuella förändringen bör därför endast omfatta olja som används för fordonsdrift. Något bärkraftigt skäl till att fortsättningsvis differentiera energiskatten mellan användning i olika fordon finns inte. I likhet med vad som redan gäller beträffande koldioxidskatten bör all olja som används för fordonsdrift beskattas på samma sätt. Den lägre energiskatten på olja bör enbart tas ut för olja som används för uppvärmning och för drift av stationära motorer. Den högre energiskatten skall således tas ut för olja som används för drift av samtliga motordrivna fordon. I förhållande till de nuvarande bestämmelserna i lagen om skatt på energi innebär detta en utvidgning, så till vida att även jordbrukstraktorer, motorredskap och terrängmotorfordon kommer att omfattas av skyldigheten att använda högbeskattad olja. Kopplingen till att ett fordon är eller bör vara registrerat i bil- registret eller i det militära fordonsregistret kan slopas eftersom alla motordrivna fordon skall drivas med högbeskattad olja, oavsett om de omfattas av registreringsplikt eller inte. Även användningsområdet för högbeskattad gasol, metan och naturgas bör avse samtliga motordrivna fordon. Anledning saknas också att särskilt undanta terminaltraktorer från den allmänna reglering som skall gälla för motordrivna fordon. Även i dessa fordon skall alltså högbeskattat bränsle användas. Förslaget innebär att skatten på den olja som används i samtliga motordrivna fordon kommer att vara differentierad med hänsyn till miljöegenskaper dvs. omfattas av indelningen i miljöklasser. Härigenom kommer det framgent att finnas en miljöstyrning via skattesystemet även för olja som används i fordon som inte omfattas av miljöklassystemet exempelvis för bränsle som förbrukas i jord- brukstraktorer, motorredskap och terrängmotorfordon. Den av beslutade målsättningen att åstadkomma en sådan miljöstyrning också beträffande arbetsfordon uppfylls således (jfr bet. 1993/94:SkU25). Fordon som inom tillverkningsindustrin används för transporter inom arbetsstället har enligt ansetts tillhöra hjälpverksamhet till industriell verksamhet och det bränsle som förbrukats i sådan verksamhet har därför omfattats av de skattelättnader som gäller för bränsleförbrukning inom industriell tillverkning. Dessa skattelättnader innebär att ingen energiskatt tas ut och att koldioxidskatten uppgår till en fjärdedel av den allmänna nivån. Eftersom syftet med den nu föreslagna åtgärden är att samtliga motordrivna fordon skall drivas med högbeskattat bränsle och - vad gäller oljeprodukter - därmed omfattas av miljöstyrningen skall detta även gälla för fordon som används vid industriell tillverkning. Förslaget innebär alltså att de generella skattelättnader som gäller vid industriell tillverkning inte till någon del kan tillämpas på bränsle som används i motordrivna fordon. Allt bränsle som används för drift av motordrivna fordon skall således även inom industrin omfattas av den enhetliga skatten för fordonsbränsle. Det är angeläget att denna förändring av beskattningen av bränsle som används för drift av motordrivna fordon kommer till stånd och att krav på en miljöstyrning via skattesystemet därmed kan tillgodoses. Det är synnerligen lämpligt att det sker i samband med att det tillfälliga kompensationssystemet på oljeområdet upphör att gälla. Den föreslagna regleringen, som alltså medför att omärkt olja skall användas i samtliga motordrivna fordon, kan dock medföra vissa praktiska problem för näringsidkare inom främst lant- och skogsbruk som av praktiska skäl i anslutning till arbetsstället lagrat sådan märkt olja som varit tillåten för användning i jordbrukstraktorer, terrängmotorfordon och motorredskap. Vidare är det vanligt att bränsletankarna på skördetröskor och andra motorredskap som används endast vid slutet av säsongen fylls med olja i syfte att minska kondensbildningen. För att minimera de angivna problemen bör de nya reglerna såvitt gäller jordbrukstraktorer, motorredskap och terrängmotorfordon som inte används vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet tillämpas först fr.o.m. . Detta ger berörda förbrukare en lagom lång övergångstid att förbruka lagrad märkt olja i de aktuella fordonsslagen. Förslaget föranleder ändringar i lagen om skatt på energi. Dessa kommenteras närmare i författningskommentaren. 6 Höjning av koldioxidskatten på bränslen och energiskatten på elektrisk kraft Regeringens förslag: Koldioxidskatten höjs för samtliga bränsleslag till att motsvara per kg utsläppt koldioxid. En motsvarande höjning föreslås för energiskatten på elektrisk kraft. Bakgrunden till regeringens förslag: Koldioxidskatt tas vid sidan av energiskatten ut för samtliga skattepliktiga bränslen. Energiskatten på elektrisk kraft är differentierad med hänsyn till slag av förbrukning. Skatten tas ut med belopp som framgår av tabell 6.2. har beslutat att skattesatserna för energiskatten och koldioxid- skatten t.o.m. utan medverkan skall räknas om med hänsyn tagen till den allmänna prisutvecklingen. Denna automatiska uppräkning skall första gången göras för skatteuttaget . Skälen för regeringens förslag: Koldioxidskatten utgör ett av de viktigare miljörelaterade inslagen i skattesystemet. I EU-finansieringen ingår bl.a. en höjning av koldioxidskatten för industrin från en fjärdedel till hälften av den generella nivån. En sådan höjning kräver dock ett införande av utökade nedsättningsmöjligheter för energiintensiva företag om inte motsvarande beskattning införs i våra konkurrentländer. Sådana regler kan emellertid komma i konflikt med gemensamhetsreglerna och kräver därför djupare analyser. Innan slutlig ställning kan tas angående utformningen av industrins energibeskattning bör EU-finansieringen förstärkas genom en generell höjning av koldioxidskatten så att den uppgår till i genomsnitt per kg utsläppt koldioxid för de direkt skattepliktiga bränsleslagen. För de sektorer som berörs av reduceringsregeln blir skatteuttaget per kg utsläppt koldioxid. Detta innebär att koldioxidskatten föreslås tas ut med belopp som framgår av tabell 6.1. Frågan om att höja koldioxidskatten för industrin utöver vad som föreslås i denna proposition bör som framgått ovan emellertid utredas vidare. Också detta arbete skall utföras på ett sådant sätt att förändringarna i beskattningen skall kunna träda i kraft . Inom ramen för detta arbete skall den energiintensiva industrins förmåga att bära en höjd koldioxidbeskattning analyseras. Frågan om att växla fastighetsskatten för industrin, inklusive elproduktionsenheter, mot ytterligare höjd koldioxidbeskattning skall likaså prövas. Tabell 6.1 Koldioxidskatt på bränslen Slag av bränsle Nuvarande skattebelopp Föreslaget skattebelopp Bensin per liter per liter Eldningsolja, diesel- brännolja, annan fotogen än flygfotogen m.m. per m3 per m3 Gasol som används för a) drift av motordrivet fordon1, fartyg eller luftfartyg per liter per liter b) annat ändamål än som avses under a) per per Metan och naturgas per per Kolbränslen och petroleumkoks per per 1 Enligt nuvarande bestämmelser tas skatten ut med per liter ut för gasol som används för drift av personbil, lastbil, buss, trafiktraktor, fartyg eller luftfartyg. Regeringen föreslår dock i denna proposition att användningsområdet ändras till att avse samtliga motordrivna fordon (se avsnitt 5). För att inte kostnadsrelationen mellan oljeuppvärmning och eluppvärmning i bostadssektorn skall förändras bör skatten på elkraft höjas med per kWh. De föreslagna skattebeloppen framgår av tabell 6.2. Tabell 6.2 Energiskatt på elektrisk kraft, öre per kWh Slag av förbrukning Nuvarande skattebelopp Föreslaget skattebelopp Vid tillverknings- processen i industriell verksamhet eller vid yrkesmässig växthusodling 0 0 Annan förbrukning än under 1 som äger rum i vissa kommuner i norra 3,7 4,2 El-, gas-, värme- eller vattenförsörjning i andra kommuner än de som avses under 26,8 7,3 Övrig förbrukning 9,0 9,5 Förslaget till koldioxidskattehöjning och höjning av skatten på elkraft föranleder ändring av 2 kap. 1 § och 11 kap. 3 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ändringarna bör träda i kraft . Den indexering av skattebeloppen som följer av tidigare beslut innebär att regeringen skall besluta om skatteuttaget för . Denna "automatiska" omräkning bör ske oberoende av de nu föreslagna skattehöjningarna, vilket innebär att regeringen bör utgå från de föreslagna skattebeloppen och räkna om dessa med hänsyn tagen till förändringar av konsumentprisindex (KPI) . De skattebelopp som skall betalas fr.o.m. kan således inte nu exakt anges, utan blir kända först då regeringen beslutar om nya skattesatser baserat på KPI-förändringen och . De skattesatser som kommer att gälla på bränslen och elkraften kommer att framgå av en särskild förordning som beslutas av regeringen före november månads utgång . 7 Beskattningen av gasol som förbrukas i stationära motorer Regeringens förslag: För gasol som inom tillverk- ningsindustrin förbrukas i stationära motorer skall koldioxidskatten utgå med den minimiskatte- nivå som gäller inom EU, nämligen per . Skälen för regeringens förslag: Enligt gemenskapsrätten gäller skilda mini- miskattesatser för gasol beroende på användningsområde. Minimiskattesatsen för uppvärmningsändamål är 0 ECU, medan den är 36 ECU per för sådana ändamål som anges i artikel 8.3 i direktiv /81/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor. Den sistnämnda minimiskattenivån motsvarar ca per (växelkurs 1 ECU = ). Enligt den svenska lagen om skatt på energi betalas för gasol som förbrukas vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet ingen energiskatt och en koldioxidskatt som uppgår till en fjärdedel av den allmänna nivån, eller per . De användningsområden som avses i artikel 8.3 är a) stationära motorer, b) anläggningar och maskiner som används vid byggnadsarbeten, väg- och vattenbyggnad och offentliga arbeten samt c) fordon som är avsedda att användas utanför allmän väg. Som framgått av avsnitt 5 föreslår regeringen att användningsområdet för högbeskattad gasol skall utvidgas till att avse förbrukning i samtliga motordrivna fordon. Den högre skattesatsen för gasol överstiger därmed EU:s minimiskattenivå för ändamål som avses i artikel 8.3. En anpassning till gemenskapsrätten kräver dock att minimiskattenivån även iakttas vad gäller tillverkningsindustrins beskattning av sådan gasol som används i stationära motorer. En sådan anpassning bör lämpligen ske genom att tillverkningsindustrins generellt lägre koldioxidskattesats om en fjärdedel av den allmänna nivån frångås vad gäller den aktuella gasolförbrukningen och att koldioxidskatten i dessa fall i stället bestäms till per . Förslaget föranleder ändring i 7 kap. 4 § och 9 kap. 2 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ändringarna bör träda i kraft . Det kan lämpligen ske . 8 Den särskilda nedsättningsregeln för energiintensiv industri Regeringens förslag: Nuvarande möjlighet till ned- sättning av koldioxidskatten för viss energiinten- siv industri slopas för mineraloljeprodukter. Bakgrunden till regeringens förslag: Utöver de generella skattelättnader som gäller för bränsleförbrukning inom tillverkningsindustrin finns en möjlighet till ytterligare nedsättning av koldioxidskatten för den energiintensiva industrin (den s.k. 1,2%-regeln). får således på ansökan medge att koldioxidskatt på bränslen som förbrukas vid industriell tillverkning av produkter av andra mineraliska ämnen än metaller inte överstiger av de tillverkade produkternas försäljningsvärde. Ca 10 företag inom framför allt cement- och kalkindustrin är berättigade till sådan nedsättning för . Skälen för regeringens förslag: Gemenskapsrätten innehåller regler om harmoniserad beskattning av mineraloljor. Det har ifrågasatts om den svenska 1,2 %-regeln i nuvarande utformning är förenlig med gemenskapsrätten. Som tidigare redovisats i propositionen skall industrins koldioxidbeskattning och nedsättningsregler bli föremål för djupare analyser. Då det är mindre lämpligt att föra frågan om nedsättningsreglernas utformning till gemenskapsinstitutionerna innan detta analysarbete slutförts bör nedsättningen för mineraloljeprodukter tills vidare slopas. Gemenskapsrätten hindrar dock inte att 1,2 %-regeln behålls för bränslen som inte omfattas av mineraloljeskatte- direktivet dvs. kolbränslen och naturgas. Denna nedsättningsmöjlighet bör därför, i avvaktan på att en gemensam koldioxidbeskattning införs inom EU, tills vidare finnas kvar. Förslaget föranleder ändring i 9 kap. 9 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Denna bör träda i kraft . Detta kan lämpligen ske . 9 Höjd skatt på elektrisk kraft från äldre vattenkraftverk och kärnkraftverk Regeringens förslag: Produktionsskatterna på elek- trisk kraft från äldre vattenkraftverk och kärn- kraftverk höjs. Bakgrunden till regeringens förslag: Energiskatt enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi tas ut i samband med leverans eller förbrukning av elektrisk kraft. Härutöver tas dock i vissa fall ut skatt på elektrisk kraft även i samband med produktionen av kraften. Den som inom landet framställer elektrisk kraft i ett vattenkraftverk med en installerad generatoreffekt av minst 1 500 kW är skyldig att betala en särskild skatt på den levererade elkraften. Skatten tas ut med per kWh, men sätts dock ner med ett öre per kWh om kraften producerats i ett kraftverk som tagits i drift och med per kWh om den producerats i ett kraftverk som har tagits i drift . En annan skatt tas ut med per kWh för elektrisk kraft som inom landet framställs i ett kärnkraftverk. De nu nämnda skatterna regleras i lagen (1982:1201) om skatt på viss elektrisk kraft respektive i lagen (1983:1104) om särskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk. Skälen för regeringens förslag: Produktionsskatterna på elektrisk kraft har varit oförändrade alltsedan införandet. I EU-finansieringen ingår bl.a. att dessa skatter skall höjas. För den särskilda skatten som tas ut på elkraft som framställs i äldre vattenkraftverk föreslås en höjning från två till per kWh, med motsvarande nedsättning vad gäller produktion från yngre kraftverk som , dvs. med två respektive per kWh. Skatten från kärn- kraftproducerad elkraft föreslås höjd med ett öre per kWh. Skattehöjningarna föranleder ändringar i 5 § lagen om skatt på viss elektrisk kraft och 5 § lagen om särskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk. Dessa ändringar bör träda i kraft . Det har under beredningen av detta ärende förts fram önskemål om att vatttenkraftsskatten i sin helhet skall ersättas med en fastighetsskatt i enlighet med ett tidigare presenterat utredningsförslag (SOU 1991:8). Det är angeläget att detta förslag prövas på nytt. Prövningen bör ske inom med sikte på att, om det anses önskvärt, förslag om en fastighetsskatt skall kunna läggas fram för i sådan tid att den nya skatten träder i kraft . 10 Höjning av försäljningsskatten på motorfordon Regeringens förslag: Försäljningsskatten på personbilar samt bussar och lastbilar med en totalvikt av högst samt motorcyklar höjs med tjugo procent. Bakgrunden till regeringens förslag: Försäljningsskatt tas ut på personbilar, bussar och lastbilar samt på motorcyklar enligt lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon. Skatten tas ut då fordonet första gången registreras i bilregistret. Försäljningsskatt tas ut för alla personbilar, för bussar med en totalvikt av högst samt övriga bussar om de är försedda med dieselmotor och om de hänförs till miljöklass 2 eller 3, lastbilar med en totalvikt av högst och lastbilar med en totalvikt som överstiger om de är försedda med dieselmotor och om de hänförs till miljöklass 2 eller 3, samt motorcyklar. Fordon som enligt bilregistret är av en årsmodell som är eller äldre är inte skattepliktiga. Skatten beräknas efter fordonets tjänstevikt, för tyngre fordon totalvikt, och påverkas av vilken av de tre miljöklasserna fordonet hänförs till. För personbilar utgår försäljningsskatten med per kilogram tjänstevikt. För fordon i miljöklass 1 och 2 görs inga tillägg eller avdrag, för fordon i miljöklass 3 ökas skatten med . Samma regler gäller för lastbil med skåpkarosseri och buss om totalvikten är högst . För lastbilar utan skåpkarosseri uppgår skatten i klass 1 och 2 till och i klass 3 till . För dieseldrivna lastbilar och bussar med en totalvikt över utgår ingen försäljningsskatt för fordon i miljöklass 1. Om totalvikten är högst tas skatt ut i miljöklass 2 med och i miljöklass 3 med . Vid högre vikt är skatten i stället respektive . Skatten för motorcyklar utgår med mellan och beroende på tjänstevikten. Skälen för regeringens förslag: För lätta fordon samt för motorcyklar har skatteuttaget i princip varit oförändrat . En uppräkning av skattesatserna för dessa fordon bör ske . Uppräkningen bör dock endast omfatta fordon vars totalvikt är högst . För fordon med en totalvikt överstigande bör ingen uppräkning ske eftersom dessa skattesatser justerats. Förslaget föranleder en ändring i 8 § lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon som bör träda i kraft . 11 Indexering av vissa punktskatter Regeringens förslag: Den värdesäkring av skatten på tobak, alkohol och energi som gäller utvid- gas till att omfatta också försäljningsskatten på motorfordon. Den nu gällande tidsbegränsningen av indexeringen slopas. Skälen för regeringens förslag: För att värdesäkra vissa punktskatteintäkter beslöts om en indexering av skatten på tobak, alkohol och energi. Beslutet innebar att skattesatserna skall omräknas, utan medverkan, så att skattesatserna följer den allmänna prisutvecklingen.(prop. 1993/94:25, bet. 1993/94:FiU1, rskr. 1993/94:100, SFS 1993:1508, 1512-1513). Motsvarande regler infördes i de nya lagarna om skatt på tobak, alkohol och energi som trädde i kraft (SFS 1994:1563, 1564 och 1776). Den allmänna prisutvecklingen skall mätas genom förändringar i prisläget i oktober året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . Regeringen skall före november månads utgång fastställa de omräknade skattebeloppen som skall tas ut under påföljande år. 1994/95:213 om ändringar av vissa förfaranderegler m.m. för punktskatter har jämförelsetidpunkten av praktiska skäl föreslagits framflyttad beträffande tobaksskatten. Av de punktskatter som tas ut som en styckeskatt bör nu även försäljnings- skatten indexeras. Vid indexering av försäljningsskatten bör samma metod väljas som använts vid indexering av de andra punktskatterna. Det innebär att indexeringen knyts till förändringen i konsumentprisindex (KPI). Indexeringen bör första gången göras för skatteuttaget . Den allmänna prisutvecklingen skall mätas genom förändringar i prisläget året närmast före det år beräkningen avser och prisläget .