prop · GI0313 · 1995-01-01 00:00:00 — 1994/95:13Regeringens skrivelse 1994/95:13 Redovisning av Allmänna pensionsfondens verksamhet Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av Allmänna pensionsfondens verksamhet . Skrivelsen innehåller flera nya inslag. I redovisningen ingår bl.a. en sammanfattning av fondstyrelsernas utvärdering av den egna medelsförvaltningen, regeringens sammanställning av fondstyrelsernas årsredovisningar samt regeringens utvärdering av fondstyrelsernas förvaltning av fondkapitalet. I redovisningen ingår även en redogörelse för Fond 92-94:s verksamhet . 1 Inledning.....................................3 2 AP-fondens verksamhet och organisation m.m....3 2.1 Historik..................................3 2.2 Regeländringar ..............4 2.3 Pensionsreformen..........................7 3 Sammanställning av årsredovisningarna.........7 3.1 Bakgrund och grundläggande termer.........7 3.2 AP-fondens samlade resultat..............10 3.3 Årets resultat första-tredje fondstyrel- serna....................................12 3.4 Årets resultat fjärde och femte fond- styrelserna..............................14 3.4.1 Inledning..........................14 3.4.2 Fjärde fondstyrelsens resultat.....15 3.4.3 Femte fondstyrelsens resultat......17 4 Sammanställning av resultatuppföljningarna...18 4.1 Utvärdering av den egna förvaltningen....18 4.2 Första-tredje fondstyrelsernas resultat- uppföljning..............................18 4.3 Fjärde fondstyrelsens resultatuppföljning21 4.4 Femte fondstyrelsens resultatuppföljning.22 5 Regeringens utvärdering......................22 5.1 Allmänt om utvärderingen.................22 5.2 Utvärdering av första-tredje fond- styrelserna..............................24 5.3 Utvärdering av fjärde och femte fond- styrelserna..............................25 6 Fond 92-94...................................28 7 Fastställande av balansräkning...............29 Bilaga 1 Årsredovisning första-tredje fond- styrelserna...........................31 Bilaga 2 Årsredovisning fjärde fondstyrelsen...69 Bilaga 3 Årsredovisning femte fondstyrelsen....93 Bilaga 4 Årsredovisning Fond 92-92............111 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde..125 Enligt 45 § lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden skall regeringen göra en sammanställning av de fem fondstyrelsernas årsredo- visningar och en utvärdering av styrelsernas förvaltning av fondkapitalet. Sammanställningen, fondstyrelsernas årsredovisningar och regeringens utvärdering skall därefter överlämnas till . En nyhet i förra årets skrivelse (1993/94:13) var att avvecklingsstyrelsens (Fond 92-94:s) verksamhet granskades av regeringen och överlämnades till riks- dagen trots att det inte finns någon formell skyldighet för regeringen att överlämna verksamhetsberättelsen för Fond 92-94 till . Även finner regeringen det lämpligt att redovisa och kommentera Fond 92-94:s verk- samhet i detta sammanhang. De fem fondstyrelserna och Fond 92-94 har överlämnat sina årsredovisningar för till regeringen, se bilagorna 1-4. Vidare har varje fondstyrelse - vilket är en nyhet för året - överlämnat en egen utvärdering av sin förvaltning av fondmedlen (resultatuppföljning) med utgångspunkt i de närmare mål för placeringsverksamheten som styrelsen har fastställt. Ytterligare en nyhet är att första-tredje fondstyrelserna inte längre har ett åliggande att göra en sammanställning av delfondernas medelsförvaltning. Denna sammanställning ankommer i stället på regeringen att göra (se vidare avsnitt 2.2). I denna skrivelse lämnar regeringen i avsnitt 2 en redogörelse för Allmänna pensionsfondens (AP-fondens) verksamhet och organisation och i avsnitt 3 en sammanställning av årsredovisningarna. Därefter kommer i avsnitt 4 en samman- ställning av resultatuppföljningarna. I avsnitt 5 presenteras regeringens utvärdering av fondstyrelsernas medelsförvaltning. Fond 92-94 redovisas och kommenteras separat under avsnitt 6. Redovisningen av AP-fondens verksamhet har således fått ett väsentligen annat innehåll och ändrad disposition jämfört med tidigare års skrivelser. Den presentation av delfondernas resultat som återfinns i avsnitt 3 är rela- tivt översiktlig. En mer detaljerad information kan erhållas genom de årsredo- visningar som finns bilagda skrivelsen. 2 AP-fondens verksamhet och organisation m.m. AP-fondens förvaltning handhas av fem fondstyrelser. Fondstyrelsernas verksamhet regleras i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden (APR). Första-tredje fondstyrelserna har ett gemensamt kansli som sköter förvaltningen, medan fjärde och femte fondstyrelserna har varsin förvaltning. AP-fonden tillkom som en följd av införandet av en allmän tilläggs- pension. Trots att pensionsreformen formades som ett rent fördelningssystem fann man motiverat att en betydande fondbildning kom till stånd. Skälen härför var dels ett samhällsekonomiskt intresse av att hålla uppe sparandet i ekonomin, dels ett behov att bygga upp en buffert för att klara kortsiktiga skillnader mellan avgiftsinkomster och pensionsutbetalningar. inleddes avgiftsuppbörden till ATP i form av arbetsgivaravgifter. Förvaltningen delades inledningsvis mellan första, andra och tredje fondstyrel- serna, som redan från början fick ett gemensamt kansli. Förutom förvaltningen fick styrelserna i uppgift att tillhandahålla de medel som behövs för utbetal- ning av ATP-pensionerna inkl. kostnaderna för administrationen av ATP-systemet. Enligt reglementet skulle första-tredje fondstyrelserna huvudsakligen placera medlen i svenska räntebärande värdepapper. För att ge möjlighet för fonden att bredda placeringsmöjligheterna till att omfatta även aktier och andra värdepapper på riskkapitalmarknaden inrättades en fjärde fondstyrelse . tillskapades en femte fondstyrelse som gavs samma placeringsmöjligheter som den fjärde fondstyrelsen. har relativt omfattande ändringar gjorts i reglementet för AP-fonden (prop. 1992/93:206, bet. 1992/93:NU31, rskr. 1992/93:383, SFS 1993:542). För det första har placeringsbestämmelserna för första-tredje fondstyrelserna förenklats. För samtliga fondstyrelser har de rambestämmelser som anger målen för förvaltningen ändrats. Vidare har fondstyrelserna ålagts en skyldighet att fastställa närmare mål för sin placeringsverksamhet och att själva utvärdera förvaltningen med utgångspunkt i de mål som ställts upp. Vidare har den granskning av fjärde och femte fondstyrelsernas förvaltning som tidigare gjordes av och tagits bort. Även principerna för fondstyrelsernas årsredovisningar har ändrats . Den skyldighet som ålåg första-tredje fondstyrelserna att göra en sammanställning över de olika delfonderna har upphävts. De angivna ändringarna trädde i kraft . De tidigare placeringsbestämmelserna för första-tredje fondstyrelserna före- skrev i detalj i vilka tillgångar fondstyrelserna fick placera sina medel. Till exempel angavs att styrelserna fick placera medel i obligationer och andra för den allmänna omsättningen avsedda skuldförbindelser utfärdade av vissa upp- räknade emittenter. Dessa bestämmelser hade tillkommit då kapital- marknaden var starkt reglerad. Tiden ansågs nu mogen att i stället för en detaljerad uppräkning införa enklare och mer generella placeringsregler. Som skäl härför anfördes följande i prop. 1992/93:206 (s. 42). "Den snabba utveck- lingen på den svenska kapitalmarknaden och den ökande internationaliseringen samt tillkomsten av nya finansiella instrument medför att alltför detaljerade placeringsbestämmelser, särskilt i lagform, kan vara till nackdel för en kapitalförvaltare. Sådana bestämmelser riskerar också att snabbt bli föråld- rade." Enligt 12 § APR gäller fr.o.m. att första-tredje fond- styrelserna får fritt placera medel i skuldförbindelser med låg kreditrisk. Placeringar i utländsk valuta är dock fortfarande begränsade till av marknadsvärdet av de tillgångar som resp. styrelse förvaltar. Vidare får första- tredje fondstyrelserna placera högst av de totala tillgångarna i andra skuldförbindelser som är utfärdade av svenska aktiebolag eller ekonomiska föreningar. Någon förändring har däremot inte skett beträffande fondstyrelsernas möjligheter att placera medel i fastigheter, aktier i fastighetsbolag och derivatinstrument (t.ex. optioner och terminer). De placeringsbestämmelser som gäller för fondstyrelserna skall tillämpas mot bakgrund av den rambestämmelse som anger målen för resp. fondstyrelses förvalt- ning. Även rambestämmelserna för samtliga fondstyrelser ändrades vid halvårs- skiftet 1993 (11 och 34 §§ APR). Genom ändringen togs föreskriften att förvalt- ningen skulle vara förenlig med den allmänna ekonomiska politiken och beakta kreditmarknadens funktionssätt bort. Denna föreskrift ansågs sakna praktisk betydelse. I målangivelsen för fjärde och femte fondstyrelserna togs även den rekommendation om placeringarnas inriktning som angav att placeringarna skall syfta till att förbättra riskkapitalförsörjningen till gagn för svensk produktion och sysselsättning bort. Som skäl härför angavs i propositionen bl.a. följande (prop. 1992/93:206 s. 40). "Svensk produktion och sysselsättning gynnas på lång sikt av en kapitalmarknad utan detaljerade regler som styr kapitalplaceringar. Enligt min mening kommer därför inte svensk produktion och sysselsättning att missgynnas av att de särskilda rambestämmelserna för fjärde och femte fondstyrelserna tas bort." Vidare betonades för första-tredje fond- styrelsernas vidkommande kravet på en effektiv förvaltning. Detta har kommit till uttryck genom ett krav på att fondmedlen skall förvaltas så att det på lång sikt uppnås hög avkastning. Utvärdering och redovisning av förvaltningen m.m. I samband med att rambestämmelserna ändrades infördes för fondstyrel- serna en skyldighet att faställa närmare mål för sin placeringsverk- samhet (11 och 43 §§ APR). Lagstiftarens utgångspunkt är att detalje- rade regler för hur en effektiv förvaltning skall bedrivas inte är möjliga att formulera i lag. En effektiv förvaltning kräver nämligen en flexibel beslutsprocess som kan anpassa placeringarna med hänsyn till ändrade förhållanden och ny information om risker och avkast- ningsmöjligheter. Inte heller de närmare målen för förvaltningen bör anges av statsmakterna eftersom det vore att inskränka fondstyrelser- nas oberoende och frihet att, inom placeringsreglementets ram, be- sluta om placeringarna i AP-fonden. Det bör därför ankomma på resp. fondstyrelse att fastställa närmare mål för placeringsverksamheten för att tillförsäkra en förvaltning i enlighet med de övergripande målen för förvaltningen (prop. 1992/93:206 s. 40). Enligt motiven bör denna målformulering även ange hur avkastning och risk skall mätas, vilka metoder som skall användas för att utvärdera verksamhetens re- sultat samt inom vilka gränser (limiter) placeringsverksamheten skall bedrivas (prop. s. 55). Vidare anges att fondstyrelserna bör fast- ställa bl.a. ränte-, kredit- och valutarisker. Enligt en ny bestämmelse (16 a § APR) skall varje fondstyrelse med att bl.a. årsredovisningen överlämnas till regeringen även överlämna en egen utvärdering av styrelsens förvaltning av fond- medlen (resultatuppföljning). Enligt motiven bör ett inslag i resul- tatuppföljningen, som skall göras med utgångspunkt i av styrelsen uppställda mål för placeringsverksamheten, vara att den avkastning som uppnåtts jämförs med avkastningen för ett lämpligt jämförelseob- jekt. Någon skyldighet för fondstyrelserna att överlämna en fullstän- dig målbeskrivning föreligger inte utan enligt motiven är det till- fyllest att regeringen får en sammanfattning där huvuddragen kan utläsas. Som närmare kommer att behandlas i nästa avsnitt bör enligt motiven tillgångar och kontrakt värderas till marknadsvärde vid re- sultatuppföljningen. Enligt 16 § APR, i dess lydelse fram till , skulle resultat- och balansräkningarna vara uppställda efter reala princi- per. I balansräkningen skulle tillgångarna tas upp till anskaffnings- kostnaden. Genom lagändringen togs skyldigheten att redovisa efter reala principer bort. I stället infördes en uttrycklig bestämmelse om att årsredovisningarna skall upprättas med iakttagande av god redo- visningssed. Av motiven till ändringen framgår att tillgångar och kontrakt bör värderas till marknadsvärde vid resultatuppföljningen (prop. 1992/93: 206 s. 41). På så sätt erhålls en så rättvisande bild som möjligt av det resultat som fondförvaltningen uppnått . Därför ansågs det inte heller finnas skäl att fortsättningsvis av- kräva fondstyrelserna en redovisning efter reala principer. Sammanställning och granskning av årsredovisningarna förelåg en skyldighet för första-tredje fondstyrelserna att göra en sammanställning av samtliga fondstyrelsers verksamhetsbe- rättelser. Vidare skulle och Riksrevisionsver- ket avge utlåtande över fjärde och femte fondstyrelsernas förvaltning. Dessa inslag i den årliga sammanställningen och gransk- ningen togs bort . Efter löntagarfondernas avskaffande förelåg nämligen inte längre samma behov av första-tredje fondstyrelsernas sammanställning eller och utvärderingar. I stället förenklades granskning och utvärdering så att det nu åligger regeringen att sammanställa fondstyrelsernas årsredovisningar. Regeringen skall också analysera materialet innan den med en egen utvärdering överlämnar ärendet till . Pensionsarbetsgruppen lämnade sitt slutbetänkande (SOU 1994:20). Regeringen har - i en riktlinjeproposi- tion - lagt fram ett förslag till ett reformerat pensionssystem (prop. 1993/94:250). har antagit dessa riktlinjer (bet. 1993/94:SfU24, rskr. 1993/94:439). Enligt propositionen uppfyller dagens pensionssystem inte de krav som måste ställas på ett pensions- system. Systemets möjligheter att infria gjorda åtaganden är därmed hotade (prop. 1993/94:250 s. 46). I propositionen utstakas en genom- gripande reform av det allmänna pensionssystemet. Reformen syftar till att göra systemet mer följsamt mot den samhällsekonomiska och demografiska utvecklingen samt att stärka sambandet för den enskilde mellan avgift och förmån. Systemet skall därmed bli mer robust än dagens system. Det nya pensionssystemet bygger på den s.k. livsinkomstprincipen där ålderspensionen skall utgå från hela inkomsten. Den sammanlagda ålderspensionsavgiften skall uppgå till av pensionsgrundande inkomster upp till ett förmånstak. Av inbetalda avgifter skall huvud- delen - - användas till att finansiera utgående pensioner inom ramen för ett fördelningssystem. Resterande del - - skall avsättas till en individuell premiereserv. Om det uppkommer överskott i fördelningssystemet skall detta fonderas i AP-fonden. På motsvarande sätt skall underskott finansieras ur fon- den. AP-fonden kommer således även i fortsättningen att utgöra en buffert inom fördelningssystemet. 3 Sammanställning av årsredovisningarna 3.1 Bakgrund och grundläggande termer AP-fonden har till uppgift att förvalta de medel som bidrar till finansieringen av de allmänna tilläggspensionerna. Målet för fondför- valtningen är att i ett långsiktigt perspektiv maximera avkastningen på tillgångarna. För första-tredje fondstyrelserna gäller att medlen skall förvaltas så att de ger en långsiktigt hög avkastning som kraven på tillfredsställande betalningsberedskap, god risksprid- ning och betryggande säkerhet tillgodoses. Fjärde och femte fondsty- relserna skall placera medlen så att kraven på god avkastning, lång- siktighet och riskspridning tillgodoses. AP-fondens utveckling kan bedömas ur i huvudsak två synvinklar. nämndes att AP-fonden tillkom dels för att kompensera en nedgång i det privata sparandet, dels för att bygga upp en buffert för att klara kortsiktiga skillnader i in- och utbetalningar i pen- sionssystemet. För att klara buffertfunktionen är det viktigt att fondens medel investeras så att det reala värdet av inbetalda medel bevaras. Ett skäl härtill är att pensionsutbetalningarna i nuvarande pensionssystem är realsäkrade, vilket medför att fondens kapital bör växa minst motsvarande inflationens utveckling för att kunna uppfylla sin funktion som buffert i pensionssystemet. Det bör påpekas - jfr. avsnitt 2.3 - att AP-fonden inom ramen för nuvarande ordning har begränsade möjligheter att svara för pensionssystemets stabilitet i ett långsiktigt perspektiv. Ur en annan synvinkel kan fondstyrelserna utvärderas utifrån hur väl de förvaltar anförtrodda medel. Här kan avkastningen på kapitalet jämföras med avkastningen på de marknader de olika fondstyrelserna agerar eller också kan resultatet av förvaltningen jämföras med de resultat som andra liknande förvaltare presterat. Vidare skall fond- styrelserna sätta upp mål för sin förvaltning. En avstämning av hur väl dessa mål har uppfyllts är en ytterligare metod för att utvärdera verksamheten. Givetvis måste vid en utvärdering hänsyn tas till de omvärldsfakto- rer och restriktioner som påverkar fondstyrelsernas avkastning. Såle- des kan förvaltningen av kapitalet vara lyckosam även om dess värde minskar realt beroende på att marknadens reala avkastning varit nega- tiv. Å andra sidan kan avkastningen visa på en betryggande real värdesäkring av kapitalet utan att förvaltningen har varit lyckosam vid en jämförelse med utvecklingen för relevanta index. I årsredovisningarna görs åtskillnad mellan nominell och real redo- visning. I den senare tas tillgångarna upp till marknadsvärden och de tillskjutna pensionsavgifterna räknas om för att bevara real köp- kraft. I den nominella redovisningen värderas tillgångarna enligt lägsta värdets princip. Det innebär att tillgångarna värderas till det lägsta av anskaffningsvärdet och marknadsvärdet för bokslutet. Till skillnad från en real redovisning indexeras inte de tillskjutna pensionsavgifterna. Den reala redovisningen är värdefull för att se hur väl fondstyrel- serna lyckas skydda kapitalet från inflationens urholkning av penningvärdet. Det ger således ett mått på om fonden klarar sin upp- gift att fungera som buffert i pensionssystemet. Vidare är den reala redovisningen intressant eftersom tillgångarna värderas till mark- nadsvärde. Härigenom kan avkastningen på kapitalet mätas genom att resultatet ställs i relation till tillgångarnas verkliga värde. De skilda metoderna att redovisa verksamheten får effekter för resultat- och balansräkningarna. I resultaträkningen återfinns först årets resultat vilket i huvudsak är skillnaden mellan nettointäkterna i placeringsverksamheten och administrationskostnaderna. Därefter erhålls det reala resultatet genom att hänsyn tas till ej realiserade vinster och förluster vid en marknadsvärdering av tillgångarna, med avdrag för bevarandet av kapitalets köpkraft. Nettointäkter i placeringsverksamheten Avdrag för administrationskostnader Ej realiserade vinster/ förluster vid marknadsvärdering Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft När avkastningen på kapitalet mäts i utvärderingen redovisas ett resultat innehållande icke realiserade vinster och förluster vid en marknadsvärdering, men utan avdrag för bevarande av grundkapitalets köpkraft. Ett resultat innehållande icke realiserade vinster eller förluster har både för- och nackdelar. En nackdel är att tidpunkten för avläsande av resultatet kan få en avgörande betydelse för resul- tatet eftersom marknaderna kan svänga relativt kraftigt . En fördel är att ett sådant resultat ger den bästa informa- tionen om hur väl portföljen har utvecklats eftersom resultatet i förhållande till tillgångarnas ingångsvärde kan jämföras med utveck- lingen för relevanta index avseende . I balansräkningen värderas tillgångarna, som nämnts, till antingen marknadsvärde eller enligt lägsta värdets princip. Det som i andra sammanhang brukar betecknas som eget kapital benämns här fondkapital. Fondkapitalet består till att börja med av nettot av inbetalda pen- sionsavgifter och pensionsutbetalningar, med avdrag för administra- tionskostnader. Summan av dessa nettoavgifter benämns grundkapital. Om de ackumulerade överskotten/underskotten i placeringsverksamheten summeras med grundkapitalet erhålls slutligen det totala fondkapita- let. Storleken på det redovisade fondkapitalet blir beroende av om man i redovisningen tillämpar reala värden eller redovisar enligt lägsta värdets princip. I den senare redovisningsmetoden görs inga avsättningar på grund av inflationens urholkning av kapitalet. I den reala redovisningen uppindexeras däremot grundkapitalet (nettopensionsavgifterna) med konsumentprisindex för att bevara dess ursprungliga köpkraft. Likaså består de ackumulerade resultaten av reala resultat, dvs. inkl. icke realiserade vinster och förluster med avdrag för inflationens utveckling . I utvärderingen används fondkapitalet enligt real redovisning. Balansräkning: Nominell Real redovisning redovisning Summa tillgångar lägsta värdets marknadsvärdering princip Tillskjutet grundkapital ej indexerat indexerat Ackumulerat resultat årets resultat realt resultat Summa fondkapital nominellt realt Eftersom målen enligt APR är att fondstyrelserna skall långsiktigt uppnå en hög avkastning bör utvärderingens utgångspunkt vara att särskilt studera avkastningen på de medel som fondstyrelserna fått i uppdrag att förvalta snarare än att fokusera på den reala utveck- lingen av kapitalet. 3.2 AP-fondens samlade resultat AP-fonden hade en god utveckling. En allmän räntened- gång på bidrog till det goda resultatet, eftersom merparten av fondens tillgångar är placerade i räntebärande papper. var resultatet inkl. orealiserade vinster i portföljen. Det är en ökning från föregående år med . Tabell 1 Resultatsammanställning hela AP-fonden, mkr, marknadsvärden 1-3 4:e 1993 1992 1993 1992 Årets resultat 57 637 49 346 1 376 1 706 Ej realiserade kursvinster/ förluster 24 949 6 126 9 563 1 235 Resultat inkl. ej realiserade kurs- vinster 82 586 55 472 10 939 2 941 Fondkapital 545 635 483 753 35 940 25 256 5:e Summa 1-5 1993 1992 1993 1992 Årets resultat 154 101 59 167 51 153 Ej realiserade kursvinster/ förluster 1 119 165 35 631 7 526 Resultat inkl. ej realiserade kurs- vinster 1 273 266 94 798 58 679 Fondkapital 4 469 3 307 586 Fondkapitalet ökade med till . Resultatet i förhållande till fondkapitalet vid årets början visar en avkastning på kapitalet . Tillgångar- nas marknadsvärde uppgick till 588 (514) miljarder kronor, varav 41 (29) miljarder kronor i huvudsak var investerade i aktier av fjärde och femte fondstyrelserna. (Inom parentes anges här och i det följande siffror.) Tillgångarna i första-tredje fondstyrelserna utgjorde således 93 (94) % av AP-fondens sammanlagda tillgångsmassa. Fondkapitalet, beräknat enligt marknadsvärdet, är en bra värdemä- tare på fondens utveckling. Under såväl som ökade fondkapitalet trots att utgifterna för pensionerna var större än de inbetalda avgifterna, eftersom avkastningen på fondkapitalet var större än avgiftsunderskottet. Tabell 2 Fondkapitalets utveckling Marknadsvärde, mdkr Första-tredje fondstyrelserna 1960 1970 1980 1990 1992 1993 Avkastning 0,0 2,0 10,4 45,5 55,5 82,6 Tillskjutet kapital Avgifter 0,5 6,1 22,2 77,7 83,8 81,0 Pensionsutbetalningar -1,2 -19,0 -77,4 -96,4 -101,4 Överföring netto från delfonder 1,1 -0,3 0,4 Administrations- kostnader -0,1 -0,2 -0,5 -0,6 -0,6 Summa tillskjutet kapital 0,5 4,8 3,0 0,9 -13,5 -20,6 Tillväxt i fondkapital 0,5 6,8 13,4 46,3 42,0 62,0 Fondkapital 0,5 35,9 145,3 386,8 483,8 545,8 Realt fondkapital 4:e fondstyrelsen 1,4* 19,2 25,2 35,9 5:e fondstyrelsen 1,6 3,3 4,5 Summa samtliga fondstyrelser 146,7 407,6 512,3 586,2 Vid utgången av var av AP-fondens tillgångar placerade i räntebärande fordringar. Av dem utgjorde obligatio- ner och penningmarknadsinstrument. av tillgångarna var investerade i aktier och aktieliknande värdepapper. Tabell 3 Placeringar, samtliga fondstyrelser Marknadsvärde mkr 1-3 4 5 Summa 1-5