prop · GI031 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1994/95:1 Finska språkets ställning i Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för regeringens bedömning och ställningstaganden i fråga om det finska språkets ställning i . Vidare redovisas de olika anordningar som finns främst inom utbildnings- och kulturområdet vars syfte är att stödja det finska språket och den sverigefinska kulturens fortlevnad och utveckling i . Regeringens ställningstagande innebär att det finska språkets särställning i det svenska samhället slås fast. Regeringen anser att denna särställning bör beaktas på olika nivåer och områden i det svenska samhället. 1 Inledning............................. 3 2 Allmänna utgångspunkter............... 3 3 Regeringens ställningstagande......... 4 Bilaga 1 Finska i - ett inhemskt språk rapport av Arbetsgruppen för stärkande av det finska språkets ställning (Ds 1994:97) 8 Utdrag ur protokoll vid regeringssamman- träde ............... 88 gav regeringen statsrådet i uppdrag att utse en arbetsgrupp för stärkande av det finska språkets ställning i . Bakgrunden till uppdraget var behovet att tydligare klargöra det finska språkets särställning i . överlämnade arbetsgruppen sin - ett inhemskt språk (Ds 1994:97). I rapporten redovisas översiktligt det finska språkets historia i . Vidare redogörs för olika anordningar som finns främst inom utbildnings- och kulturområdet och vars syfte är att stödja det finska språket och den sverigefinska kulturens fortlevnad och utveckling i . Därutöver lämnar arbetsgruppen ett antal förslag i syfte att stärka det finska språkets ställning. Rapporten bifogas i sin helhet som bilaga till denna skrivelse. Enligt direktiven (dir. 1993:1) till Invandrar- och flyktingkommittén skall kommittén behandla frågan om avgränsningar av invandrarpolitiken och begreppet invandrare. I detta sammanhang skall de åtgärder som kan behövas för den sverigefinska gruppen särskilt belysas. Det finska språkets särställning har manifesterats i uttalanden från riksdag och regering. Detta har bl.a. kommit till uttryck på skolområdet och i kyrko- lagen. Någon samlad redovisning har emellertid inte tidigare lämnats. Regeringen redovisar därför sin bedömning och sina ställningstaganden i fråga om det finska språkets ställning i till . Det finska språket har sannolikt talats inom det svenska rikets gränser under i stort sett hela rikets existens. Under en mycket var och förenade i ett rike. har finskan använts inte bara som ett språk bland allmogen utan som kyrko- och predikospråk. Finska har också använts i andra officiella sammanhang. Förekomsten av ett stort antal ortnamn med finskt ursprung, främst naturligtvis i gamla finnbygder, ger ett talande bevis för det finska språkets och kulturens verkan på det svenska kulturarvet. Det finska inslaget är synligt också i kulturlandskapet i de gamla svedjebygderna. I har haft en finsktalande minoritet alltsedan 1809 års gräns drogs mitt i den finskspråkiga bygden. Under olika perioder har mer eller mindre omfattande befolkningsrörelser inneburit att finska talats i andra delar av landet under kortare eller . utgjorde finnarna av befolkning. Omkring 1930 fanns den största andelen personer som talade finska i . Den relativt omfattande arbetskraftsinvandringen under framför allt och ledde till en omfattande spridning av finsktalande till olika delar av landet. finns det största antalet finskspråkiga i de centrala delarna av landet och i storstadsområdena. En stor del av dessa har kommit att bli stadigvarande bosatta och integrerade i det svenska samhället. De utgör nu basen i den sverigefinska befolkningsgruppen. Bl.a. som en följd av närheten till , tillgången till undervisning i finska, omfattande dagliga radio- och TV-sändningar och en lång rad av egna aktiviteter har sverigefinnarna utvecklat en stark egen identitet. Finska är det enda språk utöver svenska som omvårdas av en särskild språknämnd. gjordes ansträngningar att motarbeta det finska språket i . förbjöds finskan som språk på raster under skoldagen. Detta förbud upphävdes först . fann dåvarande sig föranlåten att påpeka att förbudet hävts. Förbud fanns också mot inköp av böcker på finska till . har finskans ställning förbättrats, inte minst inom skolväsendet. läroplan kunde finska erbjudas som tillvalsämne på högstadiet på orter där finska talades. års läroplan för tillkom möjligheter att ordna hemspråksundervisning i finska. Sådan verksamhet anordnades på många orter med finskspråkiga invandrare och bl.a. i . hade sådan undervisning bedrivits i mindre skala inom ramen för stödundervisningen i svenska. I samband med att reformeras fr.o.m. ges det finska språket en stärkt ställning. Undervisning i finska får ges som B-språk. Till skillnad från vad som gäller för andra B-språk finns inte krav på att studierna skall kunna fortsättas i gymnasieskolan. De finskspråkiga sändningarna i , och intar, genom sin omfattning, en särställning gentemot sändningar på andra invandrar- och minoritetsspråk. Sändningar på invandrar- och minoritetsspråk garanteras i avtalen mellan staten och de tre programbolagen. Ett unikt samarbete med gäller överföring av en finsk TV-kanal till med stöd av en särskild lag. Regeringens ställningstagande: Det finska språket har en särställning i det svenska samhället. Denna särställning bör beaktas på olika nivåer och sektorer i det svenska samhället. Regeringen avser att införa en möjlighet att anordna tvåspråkig undervisning för finskspråkiga elever i hela . Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att anordna språkprov i finska på grundskolenivå respektive gymnasieskolenivå. bör också ges i uppdrag att sprida information om undervisning i och på finska bl.a. i syfte att stimulera skolhuvudmännen att anordna sådan undervisning. Inom utreds formerna för ett stipendiesystem för gymnasieelevers vistelse i samt möjlig- heterna till examination i tornedalsfinska. Arbetsgruppens förslag: I en särskild skrivelse till anmäls den särställning som det finska språket åtnjuter i det svenska samhället. Därmed kan frågor som rör den sverigefinska gruppen och det finska språket ges en mer likvärdig behandling inom olika områden av landet. Vidare föreslås att ges i uppdrag att anordna språkprov i finska. Sådana prov bör anordnas dels på grundskolenivå, dels på gymnasienivå. Provet bör utformas så att det motsvarar den nivå som krävs för fortsatta studier på gymnasienivå respektive universitetsnivå i och utformas i två varianter, en för elever med finska som modersmål och en för elever med svenska som modersmål. Ett stipendiesystem inrättas för gymnasieelevers vistelse i efter den modell som redan gäller för finska gymnasieelevers vistelse i . En vistelse i med inkvartering i en värdfamilj och med möjlighet att delta i undervisningen i finsk gymnasieutbildning skulle ge såväl elever med som utan finsk bakgrund stora möjligheter att fördjupa sin kunskap om och i finska. ges i uppdrag att sprida information om de möjligheter och goda exempel som finns av undervisning i och på finska. I uppdrag bör också ingå att stimulera skolhuvudmännen att anordna undervisning i finska inom ramen för språkvalet. Det ger svenskspråkiga elever, inklusive i bosatta finlandssvenskar, möjlighet att läsa finska som B-språk. Kommunerna ges rätt att inrätta tvåspråkiga klasser för finskspråkiga elever i hela . Academia Tornedaliensis får tillstånd att genomföra prov och utfärda examensbevis i tornedalsfinska (meän kieli). De kurser som avses igångsättas vid kommer att i första hand rekrytera kursdeltagare på nordisk basis - främst från , och . har tillgång till den kompetens som krävs för att det skall vara möjligt att bedriva akademiska språkkurser. Skälen för regeringens ställningstagande: Mot bakgrund av den ställning det finska språket har haft i är finskan en del av vårt kulturarv. Genom de nära banden med såväl i förfluten tid som är det av mycket stort värde för vårt land att det finns en kulturbärande sverigefinsk befolkningsgrupp. Finskan är ett inhemskt språk i . Att finska språket bevaras och får möjlighet att utvecklas är en förutsättning för de finskspråkigas möjlighet att vidmakthålla och utveckla den finskspråkiga kulturen i . Därmed kan de verka som förmedlare av denna kulturs yttringar både i och i . Detta utgör också ett värdefullt bidrag till utvecklandet av förbindelserna mellan och . Det finska språket har alltså en särställning i . Frågan om att ge finskan status som minoritetsspråk har aktualiserats, bland annat genom framställningar till regeringen om att bör underteckna konvention om regional- och minoritetsspråk. I rapporten tas inte ställning till denna fråga. Det finns, som framgår av rapporten, argument som talar för att bör bidra till att kan verka som stöd för regional- och minoritetsspråk, även om konvention först och främst har bäring på andra språk i . Det är viktigt att ett slutligt ställningstagande till ett svenskt under- tecknande av den aktuella konventionen föregås av en noggrann prövning så att syftet, att stärka regional- och minoritetsspråk, verkligen uppnås. Regeringen har därför för avsikt att tillsätta en parlamentarisk beredning med uppgift att bedöma om, och i så fall på vilket sätt, som bör ansluta sig till om regional- och minoritetsspråk. Oavsett slutsatserna i en sådan beredning kan konventionens innehåll och syfte ligga till grund för det fortsatta arbetet med att stärka såväl det finska som det samiska språkets ställning. Som framgår av arbetsgruppens rapport finns det ett antal områden inom vilka det fattats beslut om särskilda anordningar till stöd för det finska språket i . finns det flera områden där ett utökat stöd skulle ha stor betydelse. Detta gäller särskilt inom skolan, som är det viktigaste området för det finska språkets och den sverigefinska kulturens ställning. Från den sverigefinska gruppen rapporteras också att servicen till de finsktalande varierar kraftigt t.ex.vad gäller tillgång till hemspråksträning i förskolan och hemspråksundervisning i skolan. Regeringen ser framväxten av fristående sverigefinska skolor både som ett naturligt och värdefullt steg i den sverigefinska gruppens utveckling. Med de förbättrade ekonomiska möjligheterna att starta och driva fristående skolor har antalet fristående sverigefinska skolor ökat. Dessa har dessutom blivit viktiga lokala samlingspunkter för det sverigefinska samhället och kulturen. Fortsatt gynnsamma möjligheter att starta, driva och utveckla fristående skolor är, enligt regeringens bedömning, en av de enskilt viktigaste insatserna för det finska språkets ställning. De gällande reglerna för fristående skolor innebär att en skola som har en läroplan och kursplaner i överensstämmelse med skollagens bestämmelser efter godkännande av också har rätt till kommunala medel. Skolans undervisning står därefter under tillsyn. Denna ordning ger skolorna förutsägbara spelregler och ett skydd mot kommunalt godtycke som enligt regeringens mening kan vara speciellt viktigt för de finskspråkiga skolorna som i vissa fall startats efter oenighet mellan föräldrar och skolhuvudman om skolans finskspråkiga undervisning och därför inte heller alltid har kommunens helhjärtade stöd. Det är, enligt regeringens bedömning, angeläget att få en mer likvärdig behandling av frågor som rör det finska språket i hela landet. Myndigheter på alla nivåer måste vara medvetna om och beakta finskans speciella ställning då beslut som berör finsktalande skall fattas. Att så sker på skolans område har central betydelse för möjligheterna att bevara och utveckla språket. Information om finskans ställning och om de möjligheter som finns att ge finsktalande elever utbildning av hög kvalitet måste ges i ökad utsträckning. Regeringen avser att ge i uppdrag att ge generell sådan information. Varje skolhuvudman måste sedan ansvara för att information om de lokala möjligheterna sprids till alla berörda. Skolväsendets ansvar på skolområdet motsvaras av det ansvar som andra myndigheter också måste axla inom sina respektive områden. För att tydliggöra betydelsen av kunskaper i finska språket och det värde sådana kunskaper har är det viktigt att det finns möjligheter att dokumentera dessa. Detta måste naturligtvis i första hand ske genom att de elever som läst finska får betyg i ämnet. Därutöver kan det ha stort värde att också kunna manifestera kunskaperna i relation till motsvarande nivå hos elever i . Detta kan ske genom att särskilda språkprov införs dels på grundskolenivå, dels på gymnasienivå. Ett sådant prov ger både förbättrade möjligheter att dokumentera kunskaperna så att eleven t.ex. kan delta i fortsatt utbildning i . Det bidrar också till språkets ställning i . Regeringen avser att ge i uppdrag att utforma och ansvara för genomförandet av sådana prov. har finska gymnasieelever haft möjlighet att få stipendier för en tids vistelse i . Vistelsen har inkluderat deltagande i svensk gymnasieundervisning. har bidragit genom att ordna med värdfamiljer. Som ett led i arbetet med att öka intresset för och därmed också uppskattningen av det finska språket i kan ett motsvarande system för gymnasieelevers vistelse i vara ett värdefullt bidrag. Därigenom ges såväl finskspråkiga som andra elever möjlighet att bo i finsk familj och delta i finsk gymnasieskola. Inom pågår beredning av ett förslag om ett sådant system. Överenskommelsen med de övriga nordiska länderna om tillträde till högre utbildning, ger studenter tillträde till högre utbildning i alla nordiska länder. Att, som arbetsgruppen konstaterar, ha tillgång till kompetens i finska blir därmed en mycket positiv faktor. Regeringen gör bedömningen att det är angeläget att framför allt de universitet och högskolor som har institutioner i finska/finsk-ugriska språk utvecklar dessa för att kunna möta en ökad efterfrågan på undervisning både i och på finska. Arbetsgruppen konstaterar att införande av en finskspråkig fullservicekanal i , som föreslagits av en idégrupp inom programföretaget, skulle bidra till att stärka det finska språkets ställning i på minst två sätt. Dels skulle en heltäckande radioservice självfallet bättre betjäna de tänkta lyssnarna. Dels skulle det visa för den svenska allmänheten att de finskspråkiga lyssnarna är en så betydande del av den svenska befolkningen att den bedöms ha behov av egen och omfattande radioservice. Ett sådant projekt skulle kunna förverkligas i samband med införandet av ny digital sändningsteknik. Regeringen finner tanken intressant. Frågor om radio och TV för de finskspråkiga i kan också aktualiseras i samband med att nya avtal skall slutas inför . Arbetsgruppen konstaterar vidare att den digitala tekniken ökar möjligheterna till sändningar av television. Det kan förbättra möjligheterna att bl.a. sprida grannlands-TV, däribland finländska TV-kanaler. Saken har uppmärksammats i efter initiativ av den i samband med session i . arbetar också för att lösa upphovsrättsliga problem. Ett positivt resultat som frukt av detta arbete kan enligt arbetsgruppen få stor betydelse för det finska språkets ställning i . Regeringen delar denna bedömning och avser att fortsatt driva denna fråga. Arbetsgruppen för stärkande av det finska språkets ställning som tillsattes överlämnar här sin rapport. Rapporten innehåller en historisk belysning av det finska språkets ställning i . För den svarar professor till vilken vi vill framföra vårt tack. Därutöver ges en översiktlig bild av de olika former av stöd och anordningar som finns för det finska språket i . Mot denna bakgrund analyseras sedan de behov av åtgärder som föreligger. 1 Uppdraget................................. 10 2 Sammanfattning av överväganden och förslag 11 3 Något om finskans historia i ...... 13 3.1 Finskan som religionens språk........... 13 3.2 Den profana litteraturen på finska...... 15 3.3 Finskan inom utbildningsväsendet........ 17 3.4 Finskan vid universiteten............... 26 3.5 Finskspråkighetens utbredning i . 4 Nuläge.................................... 31 4.1 Anordningar inom utbildningsväsendet.... 31 4.1.1 Det offentliga skolväsendet......... 31 4.1.2 Sverigefinska skolor................ 32 4.1.3 Folkbildning........................ 33 4.1.4 Universitet och högskolor........... 33 4.2 Kultur och medier....................... 33 4.2.1 Finsk teater........................ 33 4.2.2 Biblioteksverksamhet................ 34 4.2.3 Kulturfonden för och 34 4.2.4 Arkivet för sverigefinnar och fin- landssvenskar i ............. 35 4.2.5 .......... 35 4.2.6 Radio och television................ 35 4.2.7Tidningar och tidskrifter............ 36 4.2.8 Litteratur.......................... 36 4.3 Övrigt.................................. 37 4.3.1 Statligt stöd m.m. till finländska invandrare.......................... 37 4.3.2 m.m............ 37 4.3.3 Tolkfrågor.......................... 38 4.3.4 Den sociala sektorn................. 38 4.3.5 Finska språket inom .. 39 5 konvention om regionala språk och minoritetsspråk....................... 40 6 Överväganden och förslag.................. 41 6.1 Skrivelse till ................ 42 6.2 Språkprov............................... 43 6.3 Studerandeutbyte........................ 44 6.4 Finskspråkig undervisning i . 44 6.5 Högre utbildning........................ 45 6.6 Radio m.m............................... 45 Regeringen beslutade att ge utbildningsministern i uppdrag att utse en arbetsgrupp för stärkande av det finska språkets ställning i . Till ordförande i arbetsgruppen utsågs statssekreteraren i . Till ledamöter utsågs statssekreteraren för nordiskt samarbete , departementssekreteraren i Kulturde- partementet. Departementssekreteraren , , har varit gruppens sekreterare. Uppdraget tillkom mot bakgrund av behovet av att tydligare klargöra det finska språkets särställning i . Detta behov har bland annat uttryckts genom de krav som framförts av företrädare för den sverigefinska gruppen om kulturell autonomi, minoritetsstatus, borttagande av invandrarbegreppet och garantier för att undervisning i och på finska ges till alla finsktalande elever. I Invandrar- och flyktingkommittén (dir. 1993:1) skall frågan om avgränsningar av invandrarpolitiken och begreppet invandrare behandlas. Begreppet invandrare som i dagens samhälle används relativt vidlyftigt även t.ex. om barn som fötts i t.o.m. som svenska medborgare. Översynen skall också särskilt belysa de åtgärder som kan behövas för den sverigefinska gruppen. Därför har arbetsgruppen valt att inte behandla invandrarbegreppet utan har fokuserat arbetet på språkets status inom olika samhällssektorer och de olika formerna av stöd till respektive hinder för utveckling av den sverigefinska kulturen som finns. Arbetsgruppen har främst arbetat med det finska språkets ställning inom utbildningsväsendet och kulturområdet. Utgångspunkten har varit att se över på vilket sätt statsmakterna kan underlätta för den sverigefinska gruppen att stärka och vidareutveckla den sverigefinska kulturen av egen kraft. Arbetet har bedrivits som en intern departemental arbetsgrupp. Gruppens medlemmar har träffat företrädare för den finskspråkiga gruppen, deltagit i ett antal konferenser samt mottagit skrivelser såväl från enskilda som från sverigefinska organisationer och institutioner. 2 Sammanfattning av överväganden och förslag Det finska språkets ställning i det svenska samhället är av stor betydelse för den sverigefinska gruppens möjligheter att vidareutveckla sin identitet. Det finska språket har av hävd minoritetsstatus i delar av . Historiskt är det finska språket en integrerad del av vårt kulturarv. Finska har "alltid" talats i delar av det svenska riket. En förutsättning för att skapa en kulturbärande finsk befolkningsgrupp i är alltså att den sverigefinska gruppen ges möjligheter att bygga upp egna institutioner. är det uppenbart att den sverigefinska gruppen har den styrka som krävs för att kunna ta initiativ till och driva sådana institutioner. krävs att åtgärder vidtas för att höja det finska språkets status i det svenska samhället. Den särställning som finskan har måste komma till uttryck i den dagliga verksamheten t.ex. inom skolan. Elever som har rätt till undervisning i finska och själva önskar det skall erbjudas sådan om antalet elever är tillräckligt stort för att bilda undervisningsgrupper. Genom beslut som tagits av har möjligheterna att driva institutioner med annan huvudman än det offentliga ökat. Detta gäller främst inom omsorg och skola. Det är väsentligt att sverigefinska institutioner ges förutsättningar, främst vad avser de ekonomiska villkoren, att planera sin verksamhet på lång sikt. Fasta spelregler på detta område måste alltså gälla. Det är också av stor betydelse att alla uttryck för finskspråkigt kulturliv uppmärksammas av majoritetsbefolkningen. Det är viktigt att t.ex. sverige-finska institutioner och organisationer på ett aktivt sätt sprider kännedom om sin verksamhet och om olika former av finskspråkig service till såväl den finskspråkiga som den svenska allmänheten. Ett stort ansvar måste också tas av de myndigheter, institutioner och organisationer som har eller ger stöd till finskspråkig verksamhet vad gäller att sprida kunskap om detta till intressenter och till den övriga befolkningen.Vi föreslår att regeringen, i en särskild skrivelse till , anmäler och därmed bekräftar den särställning som det finska språket åtnjuter i det svenska samhället. Det är mycket viktigt att behandlingen av frågor som rör den sverigefinska gruppen och det finska språket därmed ges en mer likvärdig behandling inom olika områden av landet. Vi föreslår att ges i uppdrag att anordna språkprov i finska. Sådana prov bör anordnas dels på grundskolenivå, dels på gymnasienivå. Avsikten med sådana prov är att ge eleverna möjlighet att verifiera sina kunskaper. Provet bör utformas så att det motsvarar den nivå som krävs för fortsatta studier på gymnasie- resp. universitetsnivå i och utformas i två varianter, en för elever med finska som modersmål och en för elever med svenska som modersmål. Vi föreslår att ett stipendiesystem inrättas för gymnasieelevers vistelse i efter den modell som gäller för finska gymnasieelevers vistelse i . En vistelse i med inkvartering i en värdfamilj och med möjlighet att delta i undervisningen i finsk gymnasieutbildning skulle ge såväl elever med som utan finsk bakgrund stora möjligheter att fördjupa sin kunskap om och i finska. Vi föreslår också att ges i uppdrag att sprida information om de möjligheter och goda exempel som finns av undervisning i och på finska. Sådan information bör utgå både till skolhuvudmännen och till föräldrar och elever. I uppdrag bör också ingå att stimulera skolhuvudmännen att anordna undervisning i finska inom ramen för språkvalet. Det ger svenskspråkiga elever, inklusive i bosatta finlandssvenska, möjlighet att läsa finska som B-språk. Vi föreslår att regeringen beslutar att ge kommunerna rätt att inrätta tvåspråkiga klasser för finskspråkiga elever i hela . Regeringen bör såsom gäller för hemspråksklasser på låg- och mellanstadiet fastställa en ramtimplan. Vi konstaterar att överenskommelsen med de övriga nordiska länderna om tillträde till högre utbildning, som ger studenter tillträde till högre utbildning i alla nordiska länderna, ställer universitet och högskolor i inför nya utmaningar. Att ha tillgång till kompetens i finska blir därmed en mycket positiv faktor. Enligt vår mening är det därför angeläget att framförallt de universitet och högskolor som har institutioner i finska/finsk-ugriska språk utvecklar dessa för att kunna möta en ökad efterfrågan på undervisning både i och på finska. Vi föreslår att Academia Tornedaliensis får tillstånd att genomföra prov och utfärda examensbevis i tornedalsfinska (meän kieli). De kurser som avses igångsättas vid kommer att i första hand rekrytera kursdeltagare på nordisk basis - främst från , och . har tillgång till den kompetens som krävs för att kunna bedriva aka- demiska språkkurser.