prop · GI033 · 1995-01-01 00:00:00 — Verket finner det dock riktigt att låta dessa områden ingå eftersom de i hög grad påverkar . Av samma skäl bör även KTH samt läggas in i parken. Enligt är det därvid viktigt att dessa områden med för främmande verksamhet definieras och får bindande be- stämmelser för markens användning i samband med att lagen träder i kraft. I vissa punkter behövs större förändringar för att kvaliteter skall framstå. Det gäller t.ex. entren till och , som upplevs som en barriär mellan och . Det är inte heller självklart att kärnintressen - kulturmiljövård, naturmiljövård och rekreation - alltid sammanfaller. I samband med att lagen träder i kraft bör därför konfliktpunkter och en områdesvis prioritering mellan olika intressen redovisas. Huvudparten av det aktuella området ägs av staten. företräder statens intressen och har ett operativt ansvar för kulturinstitutioner och, i samarbete med ståthållarämbetet, för de kungliga slotten och . För samordning av de övergripande frågor som följer av lagförslaget föreslår att en samordningsgrupp in- rättas. Den bör bestå av markägarna, ståthållarämbetet och berörda kommuner och myndigheter. Ansvaret för den praktiska fastighetsförvaltningen bör som åligga fastighetsägarna. Den ekonomiska ansvarsfördelningen bör regleras genom överenskommelser mellan parterna i samband med att lagen träder i kraft. Avgränsningen i områdets centrala del överensstämmer med uppfattning att endast de sammanhängande grönytorna, men däremot inte institutions- och kon- torsbebyggelsen, bör ingå i . Följande fastigheter och områden inom förvaltas av : (polishögskola), kv Väbeln (Södra Roslags Tingsrätt) samt f.d. Wasavarvet (Stiftelsen ). bebyg- gelse i kan behöva kompletteras för nya behov. I direkt anslutning till parken förvaltar kvarteren Tre Vapen (), (Militärhögskola, stall, kontor) och Kavalleristen (Militärstabsbyggnad). Det är av stor betydelse för att kunna utnyttja de byggrätter som finns i kvarteren (ca ), Tre Vapen (ca ) och Kavalleristen. finner det angeläget att förslagets ekonomiska konsekvenser och ersättningsansvaret för eventuellt förlorade byggrätter behandlas i det fort- satta utredningsarbetet och önskar fortsatt information och möjlighet att delta i eventuella samråds- eller referensgrupper. Försvarsmaktens organisationsmyndighet (FMO) Den begränsning av rätten att utföra försvarsanläggningar som följer av de nya bestämmelserna i naturresurslagen anses inte medföra påtagliga (oacceptabla) hinder för försvarsmakten, vare sig vad gäller freds- eller krigsorganisationens intressen. FMO förutsätter att verksamhet som bedrivs inom K1 kasern (fastig- heten Kavalleristen 2), Gravslätten samt inte påtagligt berörs av förslaget för området. Vad rör verksamhet på Kaknäs skjutbanor bör den bli föremål för fortsatt utredning angående ersättningsalternativ för ett flertal intressenter. Enligt försvarsområdesbefälhavaren bör förslagsvis tidigare skjut- baneutredning inom återupptas och fullföljas. Genom att underlätta transporter via tåg och fartyg skapas förutsättningar att minska biltrafiken. Enligt SJ:s uppfattning bör viss påverkan från järnvägen kunna accepteras, då i annat fall konsekvenserna i stort blir negativa för miljön. Den föreslagna berör områden som är mycket värdefulla för SJ:s verksamhet. Värtabanan, och utgör riksintressen för järnvägstrafik respektive sjöfart. SJ delar utredningens uppfattning att bör undantas från det skyddade området. För att säkerställa järn- vägstrafiken på Värtabanan bör dessutom hela spårområdet mellan och Värtan undantas. Vid Storängsbotten kan en anslutning av till anordnas inom ett område med enklare bebyggelse utan inverkan på SJ:s verksamhet. SJ anser att området kan undantas från utan att detta behöver försvaga spridningskorridoren mellan och . Inom Albanoområdet planerar SJ att upphöra med godsverksamheten och endast trafikera de genomgående spåren. Nuvarande småindustriverksamhet beräknas pågå fram till dess området tas i anspråk för institutionsverksamhet. bör därför enligt SJ:s mening ej ingå i . SJ förutsätter att förslaget inte innebär några begränsningar av möjligheterna till framtida ändrad användning av . tillstyrker att området Ulriksdal-Haga- skyddas på i förslaget angivet sätt. Ordet nationalstads- park bör dock undvikas eftersom det leder tanken fel att några stadsparker i inte är nationella. anser vidare att skyddet ej får hindra underhåll och eventuella flyttningar eller tunnelförläggningar av kraft- ledningar. anser att planeringen bör utgå från att skolan kommer att ha en fortsatt långvarig verksamhet i . Akademiska Hus anser att lagförslagets konsekvenser för institutionsområdena er- fordrar ytterligare belysning. Lagens allmänna lydelse och generella skydd av områdets natur-, kultur- och rekreationsvärden ger annars utrymme för skilda tolkningar beroende på vilket intresse som företräds. och högskolornas verksamhet är av riksintresse. Deras behov att utvecklas måste i hög grad beaktas. Fastigheterna och områdena närmast , , , Kräftriket samt KTH och bör ligga utanför . Alternativt kan särskilda zoner för institutionsområdena skapas inom parken. Övriga hög- skolor som gränsar mot bör inte inkluderas i begreppet "influensområde". Föreningen instämmer i förslagets syfte att bevara och underhålla miljön på men framhåller att det inte får försvåra projektet , som syftar till att bygga ut institutioner inom angelägna vetenskapsområden inom området //Skogshögskolan/ . Den kompletteringsbebyggelse som förbereds är enligt stiftelsen begränsad till tre nybyggnadsobjekt inom universitetsområdet, några mindre kompletteringar inom KTH samt i södraAlbano/. Kontakterna inom campus behöver förbättras genom att bussförbindelser, gång- och cykelstråk och lokal- gator skapas inom och mellan och . Stiftelsen ifrågasätter om lagändringen behövs. Utformning, vård och användning av byggnader, anläggningar och park- och naturområden prövas genom ett omsorgs- fullt programarbete och detaljplanering i samverkan med staden och berörda markägare. Gällande lagstiftning kan ge erforderligt skydd för de riksintres- santa miljöerna. Området bör avgränsas så att f.d. sjukhusområde, , delar av samt KTH undantas. sympatiserar i hög grad med intentionerna bakom förslaget till nationalstadspark. Det är viktigt att skyddet ges en sådan utformning att områdets vetenskapliga och utbildningsmässiga kvaliteer inte går förlorade. anser att Brunnsvikenområdet bör förbli den plats där landskapets historia och ekologiska samband kan studeras på vetenskaplig grund vilket inte hindrar att det utnyttjas också för friluftsändamål - men då i former som traditionen bjuder. campusområden utgörs av byggnader i park där omsorg om park- landskapet varit och är ett viktigt planeringsmål. Utöver redan nu beslutade nybyggnader - kemiskt övningslaboratorium, geovetenskapernas hus, aulan och i - har inga planer på ytterligare stora byggnader i . Ökade lokalbehov skall tillgodoses genom att befintliga byggnader utnyttjas. påpekar att detta kräver att ombyggnader och anpassningar av befintliga byggnader inte försvåras genom till- komsten av en nationalstadspark. Många av de byggnader som finns i de områden som betraktas som möjliga lokalreserv, har karaktären av stall och förråd. Möjligheten att anpassa dessa för andra ändamål måste beaktas. Universitet betonar vikten av goda förbindelser mellan högskolorna - särskilt mellan , och KTH - och mellan olika etable- ringsområden. Mellan , och KTH behövs nya vägavsnitt och mellan KTH och behövs en ny bro över . och utformning har stor betydelse för sambanden mellan det cen- trala campusområdet och planerade etableringar i Kräftriket, och gymnasium. juridiska fakultetsnämnd finner det oroväckande att formule- ringarna i lagförslaget och i motivtexten är så påfallande vaga. Lagtexten anger att "områdets kultur-, natur- eller rekreationsvärden" inte får "förvan- skas". Det framgår dock inte vilken tyngd som inbördes skall ges åt dessa potentiellt motstridiga intressen. är begreppet "förvanska" påtagligt vagt. Nämnden finner det därför betecknande att t.ex. den tilltänkta olympiaden inte nämns trots att en sådan skulle innebära en avsevärd förskjutning mellan de nämnda intressena. Till detta kan läggas de svåra bedömningsfrågor som gäller hur andra intressen än de som förknippas med kan tillgodoses. Det kan gälla nya trafikanläggningar eller nya utbildningsbyggnader för KTH eller . juridiska fakultetsnämnd avstyrker lagändringen men sympatiserar med intentionerna bakom förslaget. Enligt nämnden skulle dessa t.ex. kunna för- verkligas genom att berörda markområden överförs till en stiftelse, med ändamål att på förmögenhetsrättslig grund trygga markens fortsatta användning som en vårdad park. Stiftelsen bör ha nära kontakt med och kanske även förvaltas av . Därutöver bör markanvändningen i området tryggas genom planer och även genom föreskrifter i naturresurslagen av den art som övervägs i betänkandet. När det gäller institutionsbyggnaderna på Norra och erbjuder kanske reglerna om ändamålsupplåtelse genom Djurgårdsför- valtningen tillräckligt skydd. En målsättning bör vara att få bort den ändamålsfrämmande bebyggelsen t.ex. vid Ekhagen och Stora Lappkärrsberget. KTH är positiv till att , m.m. bevaras som natur- och kulturområden. Områdena är en väsentlig tillgång för verksamheten vid KTH och berikar högskolans miljö. KTH anser emellertid att högskolebältet - KTH///Kräftriket//- inte bör ingå i . Det bör planeras med sedvanlig tillsyn och med tillämpning av m.m. Grannskapet till nationalstads- parken får inte heller innebära att särskilda föreskrifter kommer att gälla för detta område inom mark- och byggnadsplaneringen. KTH har ytterst begränsade markreserver. Högskolan har levt med att gränserna mot den obebyggda Djurgårdsmarken är givna och att reserverna inom campus nu börjar bli uttömda. Planeringen för mer långsiktig utbyggnad har därför koncentrerats till /Albanoområdet. Som ett första projekt pågår planering av ett för KTH och gemen- samt . Detta förutsätts bli utformat som byggnader i park. Den befintliga parken och de kulturskyddade husen inom sjukhusområde kommer att bevaras. Den befintliga förbränningsanläggningen kommer att tas bort. pågår en utredning om trafikförsörjningen inom KTH-området, där åtgärder planeras för att minimera genomfartstrafiken och begränsa antalet parkeringsplatser samt lägga igen vissa vägar. Inför tillkomsten av har också behovet av en bro över mellan och aktualiserats. Bron och en avstängning av norr om bron måste tillkomma innan arbetet med kommer igång. KTH kan annars förutse en betydligt utökad genomfartstrafik genom området. KTH etablerades på nuvarande campus genom en kunglig markupplåtelse . Marken uppläts till utbildnings och forskningsändamål. Den disponeras av Kungl. Maj:t men förvaltas av staten. Marken är inte planlagd och fastighets- bildning har inte skett. Avsikten är att genomföra fastighetsbildning och upplåta marken med tomträtt till så att äganderätten till byggnaderna kan överföras. Storstädernas miljöproblem aktualiserades vid i och det föreslagna skyddsinstitutet kan bli ett intressant bidrag till ansträngningarna att förverkliga intentioner. Behovet av ett långsiktigt säkerställt skydd för det aktuella området har ökat . Ytterligare bebyggelse bör få komma till stånd endast för att tillgodose angelägna behov för de allmännyttiga institutioner som verkar inom området. Tekniska Högskolan, och den till stora delar exploaterade spridningskorridoren mellan och bör ingå i området. vill även fästa uppmärksamheten på restaureringsaspekten. Att ett område används som uppställningsplats, för lagerhållning eller temporär bebyggelse får inte innebära automatisk rätt till ny bebyggelse. Området kring bör inte bebyggas utan restaureras som naturmark. Båtburet gods och fordon som inte har innerstaden som mål bör utlokaliseras från och för att minska luftföroreningarna inom området. En ny lag som utgår från begreppet nationalstadspark kan enligt Statens konst- museer bidra till ett samlat skydd för både kultur- och naturmark i det aktuella området. Det är därför viktigt att lagtextens begrepp är distinkta samt att gränsdragningsfrågorna klargörs. Statens konstmuseer föreslår att uttrycket "parker och historiska landskap" i lagtexten ersätts med "historiska parker, parkliknande landskap och naturmark" eftersom begreppet historiskt landskap inrymmer begrepp som park, historisk trädgård, naturpark, odlingslandskap, historiska vägar, naturmark m.m. som underordnade kategorier. Gränsdragningsproblemet är enligt Statens konstmuseer intimt förknippat med frågan om distinkta begreppsmässiga kategorier. De historiska trädgårdarna och parkerna har haft klara och väl markerade gränser. Vid bildade strandlinjen mot den östra gränsen. De sista resterna av den västra gränsen, den s.k. ha-han - ett trädgårdsdike med gräsvall och häckplantering - utplånades i samband med motorvägsbygget . Det byggnadsminnes- skyddade området sammanfaller vare sig med parkens historiska eller nuvarande utbredning. Utfyllnaden vid Linvävartorpet visar att naturresurslagen både kan och bör knytas närmare till kulturminneslagen för att säkerställa det historiska landskapet. Statens konstmuseer förutsätter att uttryck som "komplettering av befintlig bebyggelse i park" inte syftar på historiska parker vilket skulle strida mot de etiska normer som fastslagits av underorganisation i den s.k. Florenschartan som antagits av . På fastslogs att inte bara är av nationellt utan även interna- tionellt intresse. Det vore enligt Statens konstmuseer värdefullt om regeringen inte bara uttalar en definitiv vilja beträffande skyddet av med restaurering av historiska parker och sargade naturmarksområden utan även slår fast vilken karaktär skyddsområdet/influensområdet bör ha. Kompletterande bebyggelse vid f.d. flygterminalen, på bensinmackstomten och vid gymnasium skulle t.ex. komma i direkt konflikt med de historiska parkerna och . En balans mellan insyn och utblick hör till dessa parkers grundegenskaper. hotas förutom av bebyggelse även av ökande trafik. Bergshamraleden bör t.ex läggas i tunnel för att dämpa störningarna på . tillstyrker det framlagda lagförslaget. Skyddet bidrar till en hållbar utveckling i enligt intentionerna i . , som är ett centrum för forskning om biodiversitet och kommer att inrymma sekretariatet för den svenska vetenskapliga kommitten för biologisk mångfald, framhåller att området med sin mosaik av skogsmark och öppen mark, in- takta skogsbryn, äldre skogsbestånd och gamla ekar, som hyser ett stort antal hotade insektsarter, har stor betydelse för artmångfalden och är en värdefull tillgång för undervisning och forskning vid och universi- tet. Museet föreslår att ges namnet "" och att den utvidgas till att omfatta tillrinningsområde samt KTH, , , och - områden som måste anses till- höra "historiska landskap". I promemorian anges att exploaterings- företag i anslutning till parken skall bedömas med tillämpning av bestämmelser- na. Museet förordar en historisk helhetssyn på områdets avgränsning. Enligt mening bör det klart framgå att varken bostadsbebyggelse vid , höghus vid , OS-anläggningar i parken eller Österleden kan anses uppfylla bestämmelserna i lagförslaget samt att och bör utformas utifrån tydliga krav på omsorgsfull miljöplanering och ostörd natur. Utbyggnaden inom institutionsbältet på bör begränsas och projektet 1997 bör prövas utifrån kravet att bevara och vårda grönytorna och parklandskapet. anser att det föreslagna grundskyddet enligt naturresurslagen bör kompletteras med beslut och föreskrifter enligt naturvårdslagen och kultur- minneslagen. Målet måste vara att bevara och förbättra områdets natur-, kultur- och rekreationsvärden vilket bör medföra att: - ett stort antal hotade arter får livsrum - unika kulturobjekt och miljöer bevaras - skolor får en pedagogisk-ekologisk arena - kretsloppstänkandet får ett experimentalfält - får en turistattraktion som bygger på stadens skönhet, grönska, vatten och historia - storstadsborna får en grön lunga för trivsel och hälsa. Området bör skötas av en samordnad förvaltning. Med hänsyn till kungens dispositionsrätt anser att bör vara ansvarig för förvaltningen. kan erbjuda program om och vara ut- gångspunkt för utflykter i . hälsar förslaget om inrättande av landets första nationalstadspark med stor glädje och tror att det som "det goda exemplet" kommer att få effekter på stadsplaneringen inte bara i landets kommuner utan långt utanför gränser. Grönområden i och kring tätorter får inte betraktas som en onödig lyx utan som en absolut nödvändighet till glädje och gagn för innevånarna och av största betydelse för deras fysiska och psykiska hälsa. är området av stor betydelse för bevarande av den biologiska mångfalden genom förekomsten av vissa hotade djurarter. Med tanke på de många hot som redovisats anser att området måste ges ett interemistiskt skydd i avvaktan på beslut om natio- nalstadsparken. Att uteslutits finner beklagligt med tanke på vikten av att bevara helheten i det historiska landskapet på . kan komma att spela en viktig roll som ett kunskapsförmedlande centrum inom . Organisationer/föreningar m.fl. välkomnar initiativet att ge området ett långsiktigt och samlat skydd. Det skyddade området bör utvidgas till att omfatta även KTH, , , och . Områdets natur-, kultur- och rekreationsvärden hotas av starka exploateringsin- tressen. Om dessa genomförs kommer en stor del av nuvarande natur- och grönom- råden att tas i anspråk för trafikplatser, vägar och en utbredd bebyggelse. Österleden är det största hotet. Trafiken mot centrum från kommer att klyva mitt itu. Området kommer att täckas av buller och avgaser från tunnelmynningar och avgastorn. Även trafik- och buller- problemen kring övriga vägar i och kring den föreslagna - särskilt E3, E4 och E18 - måste skärskådas i en fördjupad miljökonsekvensanalys. Den planerade Olympiabyn är ett annat allvarligt hot mot området. Naturskydds- föreningens riksstämma 1993 ansåg att de negativa konsekvenserna med planerade anläggningar blir så stora att inte bör ansöka om . Föreningen anser att områdets värden är så betydande att det är nödvändigt att slå fast ett överordnat syfte med området, nämligen att bevara dess natur- och kulturvärden. Endast därmed förenliga verksamheter kan vara tillåtliga. Det bör alltså inte ske vidare exploatering av området. Enligt föreningens uppfattning ger ett förordnande om naturreservat enligt naturvårdslagen ett starkare skydd än en ändring i naturresurslagen. Eftersom kommunerna föreslår naturreservat endast för delar av området anser att regeringen bör uppdra åt att besluta om naturreservat och en samlad skötselplan för hela . Skötsel- planen skall reglera områdets nyttjande inte bara vad gäller markexploatering utan också med avseende på olika friluftsaktiviteter, skogsbruk m.m. Planen bör utarbetas av en grupp med samlad expertis på kultur- och naturområdet. Projekt (WWF) Projekt betonar områdets unika och storartade natur-, frilufts- och kulturkvaliteer. Ett varaktigt skydd som nationalstadspark, där grundprin- cipen är att det historiska landskapet bevaras och nuvarande natur- och parkmark inte bebyggs, kan dessutom ge en turistattraktion som få storstadsom- råden kan ståta med. I så fall förs ett historiskt arv från och Gustavianska parken vidare med ett ekologiskt synsätt till kommande generationer. Projekt föreslår att området kallas "". Begreppet "nationalstadspark" är en bra benämning på de föreslagna skyddsbestämmelserna i naturresurslagen. Områdena , KTH, , Värtahamnen-Frihamnen-Loudden och har ett starkt historiskt förflutet som Djurgårdsmark och måste därför enligt Projekt omfattas av begreppet "historiska landskap" och ingå i . Hamnområdet, Östra stationsområdet och nyare delar av har visserligen inte samma höga natur- och kulturvärden som övriga delar av området men bör ändock ingå i helheten. och utgör mycket viktiga delar i den biologiska spridningskorridoren mellan och . Det bör enligt Projekt tydligt framgå av förslaget att det kommer att krävas kompletterande planer och beslut för att säkra även viktiga kringliggande spridningsvägar t.ex. Tegelhagen-Rådan-Margareteborg. Problemet är att skapa ett samlat skydd för hela området som hänsyn tas till att områdets delar har skilda kvaliteter. Projekt föreslår att det föreslagna skyddet enligt naturresurslagen kompletteras med följande särskilda bestämmelser: Naturreservat Södra Djurgården-Ladugårdsgärde-Fjäderholmarna, , , , , , , , Kräftriket, och samt eventuellt Områdesbe- , hamnområdet och stenstaden m.m. väster om stämmelser Östra station, Naturreservat Södra Järvafältet-Igelbäckens tillrinningsområde, Margareteborg, utanför natio- , , och . Ett interimistiskt naturreservat måste enligt Projekt in- rättas omgående eftersom områdets natur- och kulturvärden hotas av ett stort antal redan nu kända projekt: Österleden, , ny stadsdel och OS-an- läggning vid Husarviken-Storängsbotten, byggnader på bensinstationstomten vid , utbyggnader i Kräftriket-Albano-Roslagstull, 1997 vid , utvidgning av Kaknäs skjutbana i samband med , utbyggnader i områdena Sörentorp-Margareteborg, och . Den splittrade markägarsituationen ställer stora krav på förvaltarorganisa- tionen. Projekt anser att det bör finnas en skötselplan för hela området, en tillsynsman knuten till ståthållarämbetet eller en fristående stiftelse samt en skötsel- eller referensgrupp med representanter från de olika förvaltarna. Skötselplanen bör innehålla mål för hela området och för de olika delområdena. Projekt anser att följande mål bör uppfyllas: - Området skall bevaras för naturvård, kulturvård och friluftsliv. Den biologiska mångfalden skall bevaras och stärkas. Visuella störningar, buller och vatten och luftföroreningar skall aktivt reduceras. Området skall förskönas. Ett historiskt sammanhang skall tydliggöras. Inga projekt som skadar området eller tar grönytor i anspråk skall tillåtas. Starka restriktioner mot skador skall gälla. Vårda - Ekologiska skötselplaner skall utarbetas. Speciella biotopprojekt för att öka den biologiska mångfalden skall startas. Återinplantering av förlorade växt- och djurarter skall ske. Kulturminnen samt parker och trädgårdar skall restaureras. Verksamheterna i området skall utmärkas av ett ekologiskt synsätt. Visa - Området skall fungera som en pedagogisk port till natur och kultur för innevånare och besökare och marknadsföras som en unik nationell natur- och kulturpark. välkomnar förslaget att ge områdets kultur-, natur- och rekreationsvärden ett samlat skydd i 3 kap. NRL. Lagändringen ger dock inte tillräckligt skydd. Det är t.ex. oklart hur begreppet "förvanska" skall tolkas. Förbundet anser därför att skyddet av byggnader och landskapsrum bör komplet- teras med beslut enligt naturvårds- och kulturminneslagarna. och bör enligt förbundets mening ingå i natio- nalstadsparken. har kulturhistoriskt värdefull bebyggelse och ingår i den biologiska spridningsvägen mellan och . Ny storskalig bebyggelse på tomt skulle helt förändra upplevelsen av natur- och kulturlandskapet. Enligt förbundet bör lagförslagets syfte framgå tydligare. Målet att bevara och stärka den biologiska mångfalden och det historiska kulturlandskapet och att att säkerställa och utveckla det rörliga friluftslivets intressen innebär bl.a. att spridningsvägarna till och från området - t.ex Tegelhagen i - skall värnas. Enligt förbundets mening kan nya anläggningar för sport och underhåll- ning inte förenas med syftet. Förbundet poängterar att de akuta hoten mot parken är mycket stora. För att inte skyddet skall komma för sent måste därför beslut om interimistiskt natur- reservat fattas . måste markägarna utarbeta skötselplaner som svarar mot de angivna målen. välkomnar förslaget att göra området till nationalstadspark. Med tanke på att området i sin helhet är av sådan betydelse för kulturminnesvården i att det kan betraktas som omistligt är ett ökat skydd nödvändigt.