prop · GI0353 · 1995-01-01 00:00:00 — I stället för vad vad som följer av som följer av punkt punkt 5 av 5 av övergångsbestämmel- övergångsbestämmel- serna till lagen serna till lagen (1990:652) om (1990:652) om ändring i lagen ändring i lagen (1984:1052) om (1984:1052) om statlig statlig fastighetsskatt fastighetsskatt skall, om en skall, om ett reduceringsfaktor reduceringsbelopp enligt 3 a § har enligt 3 a § har bestämts för hyres- bestämts för husenhet, skatten hyreshusenhet, beräknas på sätt skatten beräknas på som följer av 3 och sätt som följer av 3 3 a §§ om en sådan och 3 a §§ om en sådan beräkning leder beräkning leder till till lägre lägre fastighetsskatt. Om fastighetsskatt fastighetsskatt skall beräknas skall beräknas enligt punkt 5 av enligt punkt 5 av övergångsbestämmel- övergångsbestämmel- serna till lagen serna till lagen (1990:652) om (1990:652) om ändring i lagen ändring i lagen (1984:1052) om (1984:1052) om statlig statlig fastighetsskatt fastighetsskatt skall en redu- skall ett redu- ceringsfaktor inte ceringsbelopp inte beaktas. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om 3 § första stycket a vid taxering och i övrigt vid taxering. Till den del fastighetsskatt skall beräknas på grundval av taxeringsvärde som bestämts vid fastighetstaxering eller tidigare tillämpas inte den nya lydelsen av 3 § första stycket a. Bestämmelserna i 2 § sjätte stycket skall gälla vid taxering endast om den skattskyldige yrkar det. Bestämmelserna i 2 § sjätte stycket skall inte gälla fastigheter som avses i punkterna 4 och 5 av övergångsbestämmelserna till lagen (1990:652) om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt vid tillämpning av nämnda punkter i dessa övergångsbestämmelser. 1Senaste lydelse 1993:1560. 2Senaste lydelse 1993:1525. 3Senaste lydelse 1994:51. 4Senaste lydelse 1994:51. 2.3 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 10 av anvisningarna till 23 § kom- munalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Anvisningar till 23 § 10.1 Har fastighet 10. Har fastighet som är taxerad som som är taxerad som lantbruksenhet för- lantbruksenhet värvats genom köp, förvärvats genom köp, byte eller därmed byte eller därmed jämförligt fång jämförligt fång anses anses - om annat ej - om annat ej följer följer av detta av detta stycke stycke eller tredje eller tredje stycket sista stycket sista meningen - som an- meningen - som an- skaffningsvärde skaffningsvärde enligt punkt 9 så enligt punkt 9 så stor del av stor del av vederlaget för fas- vederlaget för fas- tigheten som tigheten som den fastighetens skogs- del av fastighetens bruksvärde utgör av taxeringsvärde som hela taxeringsvär- avser skogsmark med det vid förvärvs- växande skog och tillfället. Kan markanläggningar som detta beräknings- används eller behövs sätt inte tillämpas för skogsbruk utgör eller är det uppen- av hela bart att det skulle taxeringsvärdet vid ge ett värde som förvärvstillfället. avviker från det Kan detta beräk- verkliga vederlaget ningssätt inte för skog och skogs- tillämpas eller är mark, tas som an- det uppenbart att skaffningsvärde det skulle ge ett upp ett belopp värde som avviker som kan anses svara från det verkliga mot det verkliga vederlaget för skog vederlaget. Vad och skogsmark, tas sist sagts gäller som också för vederlag anskaffningsvärde som utgår vid upp ett belopp som fastighetsregle- kan anses svara mot ring eller klyv- det verkliga ning på grund av vederlaget. Vad att värdet av den sist sagts gäller skog och skogsmark också för vederlag som har tillagts som utgår vid fas- den skattskyldige tighetsreglering överstiger värdet eller klyvning på av den skog och grund av att värdet skogsmark som har av den skog och frångått honom. skogsmark som har tillagts den skattskyldige överstiger värdet av den skog och skogsmark som har frångått honom. I fråga om rationaliseringsförvärv får i anskaffningsvärdet, förutom vederlaget för skog och skogsmark, också inräknas den del av övriga kostnader med anledning av förvärvet som belöper på den förvärvade skogen och skogsmarken. Har fastighet förvärvats genom annat fång än som sägs i första stycket gäller följande. Omfattar förvärvet all skogsmark i den föregående ägarens förvärvskälla, övertar den nye ägaren den föregående ägarens anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde. Omfattar förvärvet endast en del av skogsmarken, anses som anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde för den nye ägaren så stor del av den föregående ägarens anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde som värdet av den förvärvade skogen och skogsmarken utgör av värdet av all skog och skogsmark i förvärvskällan vid förvärvstillfället. Omfattar förvärvet av värdet av all skog och skogsmark i förvärvskällan, och är inte fråga om ideell andel av fastighet, får den nye ägaren dock inte något anskaffningsvärde eller gällande ingångsvärde. Vad som sägs i detta stycke gäller också om ett företag har förvärvat fastigheten från ett annat företag inom samma koncern. Skattskyldig, som har förvärvat fastighet på sätt som anges i det föregående stycket, skall vid tillämpning av punkt 9 anses ha medgetts avdrag med det belopp varmed hans anskaffningsvärde vid förvärvstillfället överstigit hans gällande ingångsvärde. Har del av den skattskyldiges skogsmark förvärvats av ny ägare, anses den skattskyldiges anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde ha minskat i samma proportion som minskningen av värdet av förvärvskällans skog och skogsmark. Omfattar förvärvet av värdet av förvärvskällans skog och skogsmark, och är inte fråga om ideell andel av fastighet, reduceras dock inte den skattskyldiges anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde. Vad som sägs i detta stycke gäller också om värdet av fastighetens skog och skogsmark minskas på grund av fastighetsreglering eller klyvning. Har sådan ersättning som avses i 25 § 2 mom. andra eller tredje stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt erhållits för skog och skogsmark, anses vid tillämpningen av det föregående stycket som om den ifrågavarande skogen och skogsmarken har förvärvats av ny ägare. Något anskaffningsvärde eller gällande ingångsvärde beräknas inte för fastighet som utgör omsättningstillgång i näringsverksamhet. Bestämmelserna i femte stycket gäller också i fall då fastighet enligt punkt 3 tredje stycket av anvisningarna till 21 § har blivit omsättningstillgång i en av den skattskyldige bedriven tomtrörelse. Sådan fastighet skall därvid anses ha förvärvats av ny ägare. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1Senaste lydelse 1990:1421. 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:171) om särskilt uppskattningsvärde på fastighet Härigenom föreskrivs att 3 och 5 §§ lagen (1971:171) om särskilt uppskatt- ningsvärde på fastighet skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §1 Behörig att på- Behörig att påkalla kalla åsättande av åsättande av särskilt särskilt uppskatt- uppskattningsvärde är ningsvärde är den den som är ägare av som är ägare av fastigheten. Det- ägare anses även den samma gäller den som enligt 1 kap. 5 § för vilken, trots fastighetstaxeringslagen att han inte är (1979:1152) skall ägare, garantibe- anses som ägare. lopp för fastighet skall tas upp som skattepliktig inkomst enligt be- stämmelserna i 47 § kommunalskattela- gen (1928:370) eller såvitt gäller fastighet som avses i 1 § andra stycket 3), skulle ha tagits upp om fastigheten varit skattepliktig. 5 §2 upprättar så snart det kan ske förslag till särskilt uppskattningsvärde och översänder förslaget till sökanden för yttrande vid äventyr att ärendet ändock slutligen avgörs. har rätt att vid har rätt att vid ärendets handlägg- ärendets handläggning ning höra anlita biträde av ordföranden i den sakkunnig. taxeringsnämnd, som handlägger fastighetstaxering inom det område där fastigheten är belägen, samt anlita biträde av sakkunnig. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 1980:960. 2Senaste lydelse 1990:361. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs att 18 § lagen (1971:289) om allmänna förvalt- ningsdomstolar1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 18 §2 Länsrätt är domför med en lagfaren domare ensam 1. när åtgärd som avser endast måls beredande vidtages, 2. vid sådant förhör med vittne eller sakkunnig som begärts av annan länsrätt, 3. vid beslut som avser endast rättelse av felräkning, felskrivning eller annat uppenbart förbiseende, 4. vid beslut om återkallelse tills vidare av ett körkort, körkortstillstånd eller traktorkort eller om vägran att tills vidare godkänna ett utländskt körkort, när det är uppenbart att ett sådant beslut bör meddelas eller när omhändertagande beslutas enligt 23 § körkortslagen (1977:477), 5. vid beslut enligt luftfartslagen (1957:297) om försättande ur kraft av ett certifikat, elevtillstånd eller behörighetsbevis, när det är uppenbart att ett sådant beslut bör meddelas, 6. vid annat beslut som inte innefattar slutligt avgörande av mål. Om det inte är påkallat av särskild anledning att målet prövas av fullsutten rätt, är länsrätt domför med en lagfaren domare ensam vid beslut som inte innefattar prövning av målet i sak. Åtgärder som avser endast beredandet av ett mål och som inte är av sådant slag att de bör förbehållas lagfarna domare får utföras av en annan tjänsteman vid länsrätten som har tillräcklig kunskap och erfarenhet. Närmare bestämmelser om detta meddelas av regeringen. Vad som sägs i andra stycket gäller även vid avgörande av 1. mål om utdömande av vite, 2. mål enligt bevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- och avgifts- processen, enligt lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, om besiktning enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152), om handlings undantagande från taxeringsrevision, skatterevision, eller annan granskning och om befrielse från skyldighet att lämna upplysningar eller visa upp handling enligt taxeringslagen (1990:324), mervärdesskattelagen (1994:200), lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter samt om befrielse från skyldighet att lämna kontrolluppgift enligt lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, 3. mål om omhändertagande enligt 6 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, mål om tillfälligt flyttningsförbud enligt 27 § samma lag, mål om omhändertagande enligt 13 § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, mål om tillfälligt omhändertagande enligt 37 § smittskyddslagen (1988:1472), mål enligt 33 § lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård samt mål enligt 18 § första stycket 2-4 såvitt avser de fall då vården inte har förenats med särskild utskrivningsprövning eller 5 lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, 4. mål om anstånd med att betala skatt eller socialavgifter enligt uppbörds- eller skatteförfattningarna och annat mål enligt uppbörds- och folkbokföringsförfattningarna med undantag av mål om arbetsgivares ansvarighet för arbetstagares skatt och mål enligt lagen (1984:668) om uppbörd av social- avgifter från arbetsgivare, 5. mål om 5. mål om uppdelning av taxe- uppdelning av taxe- ringsvärde enligt ringsvärde enligt 20 20 kap. 15 § fas- kap. 6 §, 28 kap. 1 § tighetstaxerings- och 35 kap. 4 § fas- lagen (1979:1152), tighetstaxeringslagen (1979:1152), 6. mål som avser ändring av taxerad inkomst med högst , 7. mål enligt skatte- och taxeringsförfattningarna i vilket beslutet över- ensstämmer med parternas samstämmiga mening, 8. mål om rättshjälp genom offentligt biträde i ett ärende hos en annan myndighet, 9. mål enligt körkortslagen (1977:477), om beslutet innebär att något körkortsingripande inte skall ske eller att varning meddelas eller om det är uppenbart att ett körkort, körkortstillstånd eller traktorkort skall återkallas eller att ett utländskt körkort inte skall godkännas, 10. mål enligt luftfartslagen, om beslutet innebär att varning meddelas eller om det är uppenbart att ett certifikat, elevtillstånd eller behörighets bevis skall återkallas, 11. mål i vilket saken är uppenbar. Denna lag träder i kraft . Hänvisningen i 18 § fjärde stycket 5 till 35 kap. 4 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) tillämpas första gången i mål avseende fastighetstaxering . 1Lagen omtryckt 1981:1323. 2Senaste lydelse 1994:208. 2.6 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) Härigenom föreskrivs att 7 § skatteregisterlagen (1980:343)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 §2 För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6 §§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som enligt 3 § 12 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall behandlas som fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag och dotterföretag som avses i 2 kap. 16 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt taxerings- eller mervärdeskattebesök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324) eller 17 kap. 4 § mervärdesskattelagen (1994:200). För varje sådan åtgärd får anges tid, art, beskattningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om beloppsmässiga ändringar av skatt eller underlag för skatt med anledning av åtgärden samt uppgift huruvida bokföringsskyldighet har fullgjorts. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om innehav av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om återkallelse av skattsedel på preliminär F-skatt med angivande av skälen för beslutet, uppgifter som behövs för att bestämma skatt eller avgift enligt uppbördslagen (1953:272), lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter, mervärdesskattelagen (1994:200) och lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt på ackumulerad inkomst samt uppgifter om redovisning, inbetalning och återbetalning av sådana skatter eller avgifter. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning. Uppgift om beslut om anstånd med avgivande av deklaration och med betalning av skatt, dock ej skälen för besluten, samt uppgift om att laga förfall föreligger för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen. Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2-4 och andra stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter som skall lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet, uppgift om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen samt uppgift om anledning till att överskjutande skatt inte helt betalas ut med återbetalningskort. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogdemyndighet, uppgift om indrivningsresultat, uppgift om beslut om ackord, likvidation eller konkurs samt uppgift om betalningsinställelse. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt namn, adress och telefonnummer för ombud. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Uppgift om 13. Uppgift om beteckning, beteckning, köpeskilling, köpeskilling, taxeringsvärde, basvärde, delvärde, delvärde, taxeringsvärde, beskattningsnatur, omräknat delvärde, typ av fång och beskattningsnatur, tidpunkt för fånget typ av fång och för fastighet som tidpunkt för fånget ägs eller innehas för fastighet som ägs av personen, an- eller innehas av delens storlek om personen, andelens fastigheten har storlek om flera ägare och fastigheten har övriga uppgifter flera ägare och som behövs för be- övriga uppgifter som räkning av statlig behövs för beräkning fastighetsskatt av statlig samt uppgift som fastighetsskatt behövs för värde- samt uppgift som ring av bostad på behövs för värdering fastighet. av bostad på fastighet. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid för planerat taxerings- eller mervärdesskattebesök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen eller 17 kap. 4 § mervärdesskattelagen. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är näringsidkare samt, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta emot skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots nummer och typ. Uppgift om antal perioder för vilka den skattskyldige uppburit inkomst som beskattas enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader. Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om fordonets registreringsnummer, märke, typ och årsmodell. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift och uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1993:672) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus för bestämmande av skattereduktion enligt samma lag samt uppgift om beslut om sådan skattereduktion. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättningsland. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2 kap. 16 § sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, totalt respektive i , koncernomsättning och koncernbalansomslutning för koncernmoderföretag. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets storlek, belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera omkostnadsbeloppet samt, om ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 11 § andra meningen nämnda lag, föreningens eller bolagets organisationsnummer och namn. Denna lag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 1983:143. 2Senaste lydelse 1994:495. 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Härigenom föreskrivs att 12 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskriv- ningsmyndigheter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 § Vid upplåtelse Vid upplåtelse eller överlåtelse eller överlåtelse av av tomträtt utan tomträtt utan tillhörande byggnad tillhörande byggnad skall värdet av skall värdet av tomträtten anses tomträtten anses motsvara avgälden motsvara avgälden . Om det vid vid överlåtelsen överlåtelsen har har utfästs en utfästs en större större ersättning ersättning skall skall tomträttens tomträttens värde värde dock anses dock anses motsvara motsvara ersätt- ersättningen. I övrigt övrigt skall värdet skall värdet av av tomträtt i tomträtt i tillämp- tillämpliga delar liga delar bestäm- bestämmas enligt mas enligt före- föreskrifterna i skrifterna i 9-11 9-11 §§. Som taxerings- taxeringsvärde skall värde skall därvid därvid gälla den del gälla det taxerade av taxeringsvärdet byggnadsvärdet. som avser byggnad. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Allmänna fastighetstaxeringar, AFT, i egentlig mening har genomförts med en viss regelbundenhet. Intervallerna har oftast varit ungefär . har dessa av olika skäl varit betydligt längre. Fastighetstaxeringarna har oftast inneburit betydande språngvisa uppjusteringar av taxeringsvärdena. Som exempel kan nämnas att den genomsnittliga taxeringsvärdehöjningen för villor vid AFT uppgick till sedan AFT 1970. Vid AFT uppgick höjningen till . Som jämförelse kan också nämnas att taxeringsvärdehöjningen för småhus vid AFT uppgick till endast fastän tidsintervallet sedan föregående allmänna fastighetstaxering var . Den hittillsvarande ordningen med allmänna fastighetstaxeringar med förhållandevis långa tidsintervaller har medfört många nackdelar både för enskilda fastighetsägare och det allmänna. De språngvisa taxeringsvärde- ändringarna har varit svåra att förutse för fastighetsägarna och har kunnat få avsevärda ekonomiska konsekvenser för dem. Statsmakterna har emellertid i viss utsträckning neutraliserat konsekvenserna i beskattningshänseende genom att återkommande justera skatteuttaget vid fastighetsbeskattningen. Justeringarna har dock alltid fått göras i ett sent skede sedan prognoser om utfallet av taxeringsvärdeförändringarna färdigställts. Vidare har senare års i vissa fall negativa prisutveckling på fastighetsmarknaden medfört att den enskilde upplevt sig ha fått betala en skatt som varit anpassad till prisnivån när den var som högst som värdet på fastigheten sjunkit. De påtalade problemen beror i allt väsentligt på avsaknaden av ett successivt omräkningsförfarande. Trots uppmärksamheten kring taxeringsvärdehöjningarna har statsmakterna ansett att de allmänna fastighetstaxeringarna varit nödvändiga för att få ett aktuellt beskattningsunderlag. Frågan om att få till stånd en mer successiv anpassning av taxeringsvärdena till prisutvecklingen har behandlats av flera utredningar . I fastighetstaxeringskommitténs, FTK, slutbetänkande Rullande fastig- hetstaxering m.m. (SOU 1984:37 och 38) föreslogs bl.a. regler angående ett successivt omräkningsförfarande vid fastighetstaxeringen. Omtaxeringen i FTK:s förslag innefattade en kontinuerlig justering av faktaunderlaget för taxeringarna. Omräkningen innebar enligt förslaget en successiv anpassning av taxeringsvärdena till marknadsvärdet. FTK föreslog att det skulle finnas både en generell och regional omräkningsfaktor. Nya indextal för omräkningen föreslogs bli bestämda . FTK:s slutbetänkande remissbehandlades. En förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena finns i bilaga 3 till prop. 1984/85:222. Av sammanställningen framgår att FTK:s förslag i dess helhet tillstyrktes, tillstyrktes i princip eller lämnades utan erinran av det övervägande antalet remissinstanser. Många instanser påpekade fördelarna med en fastighetstaxering som sprids över tiden och att språngvisa förändringar av taxeringsvärdena undviks med kommittéförslaget. beslutade med FTK:s förslag som grund att den allmänna fastighetstaxeringen skulle delas upp på skilda år för olika kategorier fastigheter. Däremot föreslogs inget omräkningsförfarande. Dåvarande depar- tementschefen ansåg att prövningen av denna fråga skulle anstå tills vidare i avvaktan på vad bl.a. skulle föreslå. avgav sitt slutbetänkande . Kommittén fann att det var principiellt mest riktigt om taxeringsvärdet anpassades efter prisutvecklingen men stannade i sitt förslag för att schablonintäkten skulle anpassas, eftersom detta ansågs mindre komplicerat. Förslaget i denna del ledde inte till lagstiftning. Utredningen om reformerad inkomstbeskattning, RINK, som avlämnade sitt betänkande Reformerad inkomstbeskattning (SOU 1989:33), gjorde bedömningen att en övergång till successiva justeringar av taxeringsvärdena genom rullande fastighetstaxering skulle stabilisera skatteuttagets reala nivå. Genom har underlaget för fastighetsbeskattningen också varit föremål för översyn. I utredningens betänkande Fastighetsskatt (SOU 1992:11) analyserades utfallet av att fastighetsskatten baseras på taxeringsvärden enligt dagens värderingsmodell. Som mått på marknadsvärdet för bostadsbeståndet ansågs taxeringsvärdet normalt fungera bra.