prop · GI03161 · 1995-01-01 00:00:00 — Strukturfondsprogrammens innehåll är inte kända, eftersom arbetet med att utarbeta sådana pågår. Därigenom kan behovet av medfinansiering från detta anslag inte preciseras , varken i volym eller vad gäller geografisk fördelning. Vi gör dock den bedömningen att medfinansieringen kommer att utgöra ett betydande ändamål under anslaget. Med de förändringar vi föreslagit kommer länsstyrelserna under detta anslag att fr.o.m. /96 disponera medel för följande ändamål: - lokaliserings- och utvecklingsbidrag, - landsbygdsstöd, - stöd till kommersiell service, - medfinansiering av strukturfondsprogram, - regional projektverksamhet, - uppföljning och utvärdering. Det bör även fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att fördela anslaget mellan länen och utfärda de föreskrifter som krävs. En mindre del av anslaget bör i fortsättningen disponeras av regeringen och för viss central utvecklingsverksamhet, som tidigare belastat anslaget C 6. Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m. Vid avgränsningen av målområdena för , 2, 5b och 6 har de nationella regionalpolitiska prioriteringarna bildat utgångspunkt, dvs. områden med svårast regionala problem har inkluderats. Vid fördelningen av medel mellan länen bör således även fortsättningsvis de regionala problemens svårighet utgöra fördelningsnyckel, men med särskilt beaktande av medfinansieringsbehovet. Täckande av förluster på grund av kreditgarantier till företag på landsbygden m.m. 1993/94 Utgift 12 789 733 1994/95 Anslag 1 000 1995/96 Förslag 1 000 varav 1 000 beräknat för Från anslaget betalas utgifterna för att infria statliga garantier för lån till företag som fått stöd enligt förordningen (1994:577) om landsbygdsstöd och stöd till kommersiell service. Från anslaget betalas också utgifterna för att infria statliga garantier för lån till företag i glesbygder och lån till kommersiell service enligt förord- ningen (1990:643) om glesbygdsstöd (upphävd 1994:577). Vidare betalas från anslaget utgifterna för att infria garantier för lån som har lämnats enligt förordningen (1985:619) om glesbygdsstöd (upphävd 1990:643), enligt förordningen (1979:638) om statligt stöd till glesbygd (upphävd 1985:619), enligt förordningen (1973:608) om statligt stöd till kommersiell service i glesbygd (upphävd 1980:877) samt enligt förordningen (1976:208) om statligt stöd till skärgårdsföretag och förordningen (1978:465) om särskilt stöd till lantbruksföretag i vissa glesbygder (upphävda 1979:638). skedde en övergång till engagemangsram för kreditgarantier till företag i glesbygder m.m. (prop. 1984/85:115, bet. 1984/85:AU13, rskr. 1984/85:354). Engagemangsramen kan successivt byggas upp tills den uppgår till . Länsstyrelsernas utrymme för ny kreditgivning skapas dels genom amorteringar av lån med statliga kreditgarantier som beslutats efter , dels genom den successiva uppbyggnaden av en engagemangsram för respektive län. Förluster till följd av infriade garantier ger inte utrymme för ny garantigivning. Samtliga länsstyrelser utom de i , och har inkommit med anslagsframställningar. Sammanlagt föreslår länsstyrelserna en engagemangsram t.o.m. /96 på . För /95 är engagemangsramen fastställd till , vilket är den maximala nivå som beslutades . Nivån höjdes med till innevarande budgetår. Eftersom beslutsnivån vad gäller nya garantier under förra budgetåret förblev låg, ca , och infriandena visar en sjunkande trend, bedömer vi att nuvarande engagemangsram är tillräcklig även för /96. Om utrymmet i något enskilt län ändå tenderar att bli knappt förordar vi att garantier i första hand bör lämnas för tillväxtfrämjande investeringar i glesbygdsområden samt till kommersiell ser-vice i glesbygd. Ramen bör för tiden fram t.o.m. /96 tas upp med oförändrat belopp . Anslaget bör för nästa budgetår tas upp med oförändrat belopp, . Ersättning för nedsättning av socialavgifter 1993/94 Utgift 471 144 174 1994/95 Anslag 500 000 000 1995/96 Förslag 693 000 000 varav 462 000 000 beräknat för Från anslaget, som disponeras av (), täcks fr.o.m. bortfall av avgiftsinkomster till följd av tillämpning av lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter. Enligt denna lag skall den procentsats, efter vilken arbetsgivaravgifter respektive egenavgifter sammanlagt beräknas, sättas ned t.o.m. för verksamheter inom vissa näringsgrenar som bedrivs i stödområde 1. I de delar av , som inte ingår i stödområde 1, skall nedsättningen vara t.o.m. och i de delar av stödområde 2 som omfattas av nedsättningen skall nedsättningen vara t.o.m. . I sin anslagsframställning beräknar RFV, med utgångspunkt från gällande regler, medelsbehovet till för /96, varav för . Vi har tidigare (avsnitt 9.3.1) föreslagit att systemet med nedsatta so-cial- avgifter som stöd till näringslivet skall behållas. En marginell utökning i systemet föreslås genom att verksamheter i kommun samt i de delar av Bodens och kommuner som ingår i stödområde 2 och i mål 6-området får, i likhet med övriga kommuner i inland, nedsättning fr.o.m. . I övriga delar av Bodens och kommuner samt i hela kommun upphör nedsättningen av socialavgifter fr.o.m. . Medelsbehovet på anslaget beräknas därför till för /96 varav för . 1993/94 Utgift 173 066 468 1994/95 Anslag 250 000 000 1995/96 Förslag 300 000 000 varav 200 000 000 beräknat för Över anslaget, som disponeras av , anvisas medel för sysselsättningsbidrag enligt förordningen (1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd.Enligt denna förordning lämnas sysselsättningsbidrag med per ökad årsarbetskraft i stödområde 1 och med i stödområde 2 och utbetalas (se avsnitt 9.2.3). Vi har redogjort för utfallet av verksamheten med sysselsätt- ningsbidrag (avsnitt 6.2). I sin anslagsframställning beräknar , med utgångspunkt från gällande regler, medelsbehovet till för /96, varav för . Vi har tidigare föreslagit att den av beslutade höjningen av sysselsättningsbidraget inte skall genomföras och att bidrag fortsättningsvis skall lämnas med samma belopp som (avsnitt 9.2.3). Medelsbehovet på anslaget beräknas därför till för /96 varav för . 1993/94 Utgift 292 379 306 1994/95 Anslag 300 000 000 1995/96 Förslag 430 000 000 varav 286 667 000 beräknat för Från anslaget lämnas bidrag till merkostnader för godstransporter enligt förordningen (1980:803) om regionalpolitiskt transportstöd. Vi har redogjort för utfallet av verksamheten med transportstöd (avsnitt 6.2). yrkar i sin anslagsframställning att anvisas för transportstöd för /96. Vi har tidigare föreslagit att det regionalpolitiska stödet till godstransporter skall behållas oförändrat, men att en begränsad geografisk anpassning till EG:s villkor skall ske (avsnitt 9.3.2). Medelsbehovet på anslaget beräknas därför till för /96 varav för . 1993/94 Utgift 17 717 174 Reservation 4 883 615 1994/95 Anslag 20 000 000 1995/96 Förslag 30 930 000 varav 20 620 000 beräknat för Regeringen beslutade att fortsättningsvis skall heta . Som en följd härav bör anslaget fr.o.m. nästa budgetår benämnas C 7. Verket har till uppgift att verka för förbättring av glesbygds- och landsbygdsbefolkningens levnadsförhållanden i olika delar av landet med tyngdpunkt i skogslänens inre delar samt i skärgårdsområdena. Från anslaget betalas såväl förvaltnings- som projektkostnader. lämnade en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1993/94-1995/96. I sin förenklade anslagsframställning för /96 begär verket oförändrad anslagsvolym men med pris- och löneuppräkning. Verket har i sin årsredovisning beskrivit hur det bedrivit utrednings- verksamhet, sektorssamordning, informations- och rådgivningsverksamhet, pilotprojekt samt uppföljning och utvärdering. RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några invändningar. Verket skall enligt sin instruktion särskilt 1. bedriva utredningsverksamhet, 2. verka för central sektorssamordning, 3. lämna information och råd i glesbygdsfrågor, 4. initiera och medverka i projekt av pilotkaraktär av betydelse för glesbygdens utveckling, 5. genomföra central uppföljning och utvärdering av glesbygdsinsatser samt 6. samverka med andra organ i utvecklingen av glesbygden. Med dessa direktiv har i uppgift att utifrån ett hel- hetsperspektiv arbeta med glesbygdsfrågor. Verkets årsredovisning, som följer riktlinjerna i regleringsbrevet, visar att arbetet efter en uppbyggnadsperiod nu funnit sina former. Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen. medlemskap i den Europeiska unionen innebär en rad nya förutsättningar för den regionala utvecklingen och därmed också för glesbygd och landsbygd. Inom EU:s strukturfondspolitik får del av bl.a. mål 5b-stöd, som innebär främjande av landsbygdsutveckling. pågår programarbete i de fem svenska 5b-regionerna. har tilldelats sekretariatsfunktionen för 5b-regionen samt vissa samordningsfunktioner för övriga 5b-regioner. Regeringen beräknar vissa medel för detta under anslaget. Av anslaget avser fortsatta medverkan i ett utvecklingsarbete kring marknadsföringsfrågornas betydelse för landsbygdsutvecklingen inom vid . Expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) 1993/94 Utgift 5 586 140 Reservation 1 306 170 1994/95 Anslag 6 500 000 1995/96 Förslag 12 075 000 varav 8 050 000 beräknat för Från anslaget betalas utgifterna för den verksamhet som Expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) bedriver. ERU har till uppgift att initiera och samordna forskning på regionalpolitikens område samt se till att forskningsresultaten blir kända och tillgängliga för olika intressenter. ERU har i sin årsredovisning angivit att huvudmålet för verksamhetsåret har varit att anta samt påbörja genomförandet av ett nytt forskningsprogram. Vid verksamhetsårets slut pågick tretton projekt inom programmet som omfattar . RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några invändningar. Av ERU:s årsredovisning framgår att de riktlinjer för verksamheten som regeringen tidigare lagt fast väl återspeglas i det forskningsprogram som antagits och vars genomförande påbörjats under verksamhetsåret. Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar i sin revisionsberättelse avseende ERU. medlemskap i innebär en rad nya förutsättningar för såväl den regionala utvecklingen i stort som för regionalpolitiken. Regeringen anser att det är en viktig uppgift att forskningsmässigt följa upp och analysera konsekvenserna av EU-medlemskapet i ett regionalt/regionalpolitiskt perspektiv. Det gäller t.ex. jämförelser av utvecklingen i olika avseenden mellan olika regioner i samt mellan dessa och jämförbara regioner i andra länder. Det bör också vara av stort intresse att studera hur olika aktörer lokalt och regionalt utnyttjar medlemskapet. I arbetet bör även ingå studier av den demokratiska förankringen av strukturfondsarbetet. Regeringen anser mot denna bakgrund att ERU:s forskningsprogram bör kompletteras med forskning om konsekvenserna av ett EU-medlemskap i ett regionalt/regionalpolitiskt perspektiv. Regeringen beräknar vissa ytterligare medel för detta. 1993/94 Utgift -67 965 050 Reservation554 692 3901) 1994/95 Anslag 1 000 1995/96 Förslag 1 000 varav 1 000 beräknat för 1) De medel som inte var ianspråktagna genom beslut uppgick till . Över anslaget anvisas medel för lokaliseringslån som kan beviljas av länsstyrelserna, eller regeringen. Räntor, avbetalningar och andra återbetalningar på lånen återförs till anslaget. Vi har redogjort för utfallet av bl.a. lokaliseringslåneverksamheten (avsnitt 6.2). beslutade att lokaliseringslån åter skall kunna lämnas för finansiering av projekt inom ramen för det regionalpolitiska företagsstödet (prop. 1991/92:100 bil. 11, bet. 1991/92:AU13, rskr. 1991/92:175). Under /94 utbetalades i lokaliseringslån. I räntor och amorteringar inbetalades 32,2 respektive . Utestående belopp vid låntagares konkurs var och eftergivet belopp i samband med företagsrekonstruktioner uppgick till . Utestående fordringar på lokaliseringslån uppgick till . föreslår att anslaget förlängs med ett formellt belopp för nästa budgetår. Till lokaliseringslån har för /96 anvisats ett formellt belopp på . Vi har tidigare berört hur verksamheten med lokaliseringslån fortsättningsvis bör bedrivas (avsnitt 9.2.1). Bland annat skall lån fortsättningsvis kunna lämnas även till rörelsekapital vid stöd till tjänsteföretag. De förhållandevis stora förlusterna i verksamheten har kraftigt reducerat lokaliseringslånefondens storlek. Att fonden ökat under /94 beror på att utbetalningarna var små under detta budgetår på grund av att låneformen var avskaffad . Vi förväntar oss att en högre investeringsvilja i näringslivet skall medföra ökad efterfrågan på lokaliseringslån. Lokaliseringslån kan ofta vara ett alternativ till lokaliseringsbidrag som innebär mindre utgifter för staten. Några ytterligare medel behöver dock inte anvisas för nästa budgetår utan anslaget bör föras upp med endast ett formellt belopp. Nytt anslag (förslag) 338 000 000 varav 225 333 000 beräknat för Över detta anslag kommer utbetalningarna från att redovisas. Programperioden för strukturfonderna löper för del . Utbetalningarna från detta anslag kommer successivt att öka för att trappas ned . De sista utbetalningarna för programperioden beräknas ske . Utbetalningarna från EG:s övriga strukturfonder kommer att återfinnas dels under anslag A. 7 Europeiska socialfonden dels under huvudtitel avseende jordbruks- och fiskefonderna. har regeringen tillsatt utredare som skall utarbeta förslag till utvecklingsprogram för de s.k. målområdena. Regeringen kommer därefter att överlämna förslag till program för de olika målområdena till som väntas fatta beslut om dessa . Innan kommissionen fattat sina beslut råder osäkerhet om tiden för utbetalningarna. Från vilken av strukturfonderna utbetalningarna kommer att ske beror på inriktningen av programmen och de konkreta projekten. Från kommer medel att utbetalas till vissa projekt som ingår i strukturfondsprogrammen för målområdena 2, 5b, 6 och de s.k. gemenskapsinitiativen (se avsnitt 8.2). 11 Författningskommentar till förslaget till lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter I paragrafen har stödområdesindelningen ändrats. Den nuvarande nedsättningen av socialavgifter såvitt avser näringslivet i Bodens, , och kommuner i löper ut vid utgången av . När det gäller kommun, Edefors och församlingar i Bodens kommun samt f.d. Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt i kommun skall de från omfattas av nedsättningen enligt reglerna i 11-13 §§. Första stycket har ändrats redaktionellt till följd av att stöd enligt 9 § upphör vid utgången av . Andra stycket innehåller en ny bestämmelse varav framgår att verksamhet inom stålindustri, som omfattas av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, är inte berättigad till stöd enligt denna lag. Även de nuvarande andra och tredje styckena har ändrats redaktionellt. Paragrafen har ändrats redaktionellt för att tydliggöra undantagen i punkt 2. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1994/95:161 Regionalpolitik.