prop · GI0325 · 1995-01-01 00:00:00 — får bestämmelserna om full avdragsrätt för förlust på andel i fond med av förmögenheten placerad i aktier o.d. tillämpas om denna förmögenhetsandel uppgår till . 8.11.6 Uppbördslagen (1953:272) 2 § 4 mom. Som en konsekvens av höjningen av kapitalinkomstskattesatsen från har procentsatserna i bestämmelserna i första stycket om skattereduktion för underskott i inkomstslaget kapital ändrats. Ändringen innebär att skattereduktion medges fullt ut, dvs. , för underskott . Om underskottet är större än begränsas skattereduktionen för det överskjutande underskottsbeloppet till . Ändringen i tredje stycket beträffande preliminär skatt är en följd av höjningen av kapitalinkomstskattesatsen. Femte stycket g) har tagits bort som en konsekvens av upphävandet av lagen (1994:776) om beskattning av viss vidareutdelning. De nya bestämmelserna i 2 § 4 mom. uppbördslagen tillämpas första gången för slutlig resp. tillkommande skatt på grund av taxering. De nya be- stämmelserna i 7 och 10 §§ tillämpas första gången i fråga om preliminär skatt för . 8.11.7 Kupongskattelagen (1970:624) Som en följdändring ändras paragrafhänvisningen i första stycket. 8.11.8 Lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Skattesatserna i första stycket höjs från 1,5 till . Höjningen gäller dock först års taxering. Paragrafen föreslås också ändrad i prop. 1994/95:53. 8.11.9 Lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 3 kap. 23 § Punkt 3 i första stycket slopas som en konsekvens av de slopade bestämmelserna om skattefri avkastning på delägarrätter och fordringar på grund av vinstandelslån. 3 kap. 27 § På grund av att lagen om beskattning av viss vidareutdelning upphävs har andra stycket, som infördes i samband med lagstiftningen om vidareutdelningen, upphört. Av samma skäl har reglerna som rör sådan utdelning i den nya tredje stycket upphävts. 3 kap. 28 och 31 §§ De äldre års taxering gällande reglerna har återinförts till följd av den slopade skattefriheten för utdelningar. 8.11.10 Lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver Paragrafhänvisningen i första stycket har ändrats som en följd av att de aktuella bestämmelserna om utskiftning av aktier i samband med ombildning av en ekonomisk förening har flyttats till SIL. 8.11.11 Lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster 1 och 2 §§ Skattesatserna har höjt som en konsekvens av införda allmänna egenavgifter och omläggning av allmänna egenavgifter och arbetsgivaravgifter. 8.11.12 Lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel Tillägget i nuvarande första stycket andra meningen och andra stycket i om reducerad värdering av aktier infördes för att de allmänna inkomstskatte- lättnaderna för avkastning på svenska delägarrätter till viss del skulle få genomslag även i fråga om avkastningsskatt på pensionsmedel. Detta tillägg har tagits bort som en konsekvens av att enkelbeskattningssystemet för ägarkapitalet slopas. 9 § Såvitt gäller kapital som är hänförligt till pensionsförsäkring och pensionssparkonto höjs skattesatsen enligt första stycket från . Höjningen omfattar även tjänstepensionsförsäkringar. Avkastningsskattesatsen på kapital hänförligt till kapitalförsäkring har i andra stycket bestämts till av nio tiondelar av skatteunderlaget i denna del. Beskattningen är avsedd att motsvara den allmänna nivån för kapital- inkomstbeskattningen. Äldre bestämmelser tillämpas för beskattningsår som påbörjats före . 8.11.13 Lagen (1990:663) om ersättningsfonder I bestämmelsens sista stycke har paragrafhänvisningen justerats som en följdändring till de ändringar som gjorts i SIL. 8.11.14 Lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m. 4 - 6 §§ Skattesatsen har höjts som en konsekvens av införda allmänna egenavgifter och omläggning av allmänna egenavgifter och arbetsgivaravgifter. 8.11.15 Lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader 1 och 3 §§ Skattesatsen har höjts som en konsekvens av införda allmänna egenavgifter och omläggning av allmänna egenavgifter och arbetsgivaravgifter. 8.11.16 Lagen (1993:1519) om avdrag för kostnader för bilresor till och från arbetsplatsen vid 1995 och taxeringar Förslaget innebär att avdrag för kostnader för bilresor mellan bostad och arbetsplats kommer att medges med per mil också vid taxering. Övergångsbestämmelserna har kommenterats i allmänmotiveringen, avsnitt 8.5.2. 8.11.17 Lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning Paragrafen har ändrats som en konsekvens av att skattefriheten enligt punkt 2 a av anvisningarna till 22 § KL för utdelning slopats. 8.11.18 Lagen (1993:1537) om expansionsmedel Första stycket i paragrafen har justerats som en konsekvens av att skattefriheten enligt punkt 2 a av anvisningarna till 22 § KL för utdelning slopats. Vidare har en felaktig hänvisning ändrats. 8.11.19 Lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder En ändring har skett till följd av omflyttningen av de med hänvisningarna avsedda bestämmelserna till SIL. 8.11.20 Lagen (1993:1539) om avdrag för underskott av näringsverksamhet Hänvisningarna i första stycket har ändrats till följd av omflyttningen av de med hänvisningen avsedda bestämmelserna till SIL. 8.11.21 Lagen (1993:1540) om återföring av skatteutjämningsreserv I lagrummet regleras återföringen av den del av surven vid taxering som inte överstiger surven vid närmast föregående taxering. Enligt gällande regler skall hälften av avdraget återföras till beskattning . Vid taxering skall således minst en femtedel av hälften återföras till beskattning. Motsatsvis och vid jämförelse med 10 § följer att ett lika stort belopp kan upplösas utan skattekonsekvenser. Ändringarna innebär att nio tiondelar skall återföras . Vid taxering skall minst tre trettiondelar återföras till beskattning. Andelen motsvarar en femtedel av hälften men har omräknats till trettiondelar av hela surven för att anpassas till återföringstakten vid de följande sex taxeringarna. Således återförs minst sju trettiondelar vid taxeringar, minst elva trettiondelar vid taxeringar, osv. ökat med fyra trettiondelar till dess tjugosju trettiondelar återförts vid taxeringar eller, om taxering inte sker , vid taxeringar. Motsatsvis följer att tre trettiondelar får upplösas utan skattekonsekvenser (i bokslut till ledning eller senare års taxering). 2 och 3 §§ I lagrummen görs följdändringar till ändringen av 1 §. 11 § Andra stycket slopas som en följd av att stoppregeln i 10 § upphävs. Ändringen föranleds av att bestämmelsen om ekonomisk förenings ombildning till aktiebolag flyttas från KL till SIL. Lagen träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. I fråga om räkenskapsår som avslutats före ikraftträdandet skall dock - för det fall 4 § tillämpats - återföringen ske enligt de äldre bestämmelserna. Uppgår det belopp som skall återföras till beskattning enligt 1 § (halva surven) till högst skall således hela beloppet återföras till beskattning vid taxering som ett lika stort belopp får upplösas utan skattekonsekvenser. Den retroaktivitet som i övrigt ligger i att lagen tillämpas redan vid taxering för företag vars räkenskapsår avslutats före ikraftträdandet kan endast verka till företagens fördel. Om stoppregeln i 10 § varit tillämplig hade de drabbats av högre beskattning än enligt de nya reglerna om de i bokslutet löst upp mer än en femtedel av den tidigare skattefria hälften. 8.11.22 Lagen (1994:775) om beräkning av kapitalunderlaget vid beskattning av ägare i fåmansföretag Ändringen i paragrafen är en konsekvens av att lagen om återföring av skatteutjämningsreserv har ändrats. Eftersom den ändringen innebär att 9/10 av surven skall återföras till beskattning kan den få en materiell betydelse vid beräkning av kapitalunderlaget. Paragrafen har arbetats om och sammanförts med innehållet i 11 §. I första - fjärde styckena har redaktionella ändringar gjorts. Dessutom har bestämmelsen att kapitalunderlaget skall justeras för utbetalning vid likvidation slopats. Femte stycket är nytt. Där anges kapitalunderlaget skall justeras för sådana utbetalningar som avses i paragrafen. Justering skall göras först sedan det utbetalade beloppet har fördelats enligt bestämmelserna i 3 § 12 mom. Med en sådan fördelning avses givetvis också det fallet att hela det utbetalade beloppet skall tas upp som intäkt av kapital. I den situationen att den skattskyldige först får utdelning från bolaget och därefter under säljer aktierna skall eventuell justering av kapitalunderlaget till följd av vinstutdelningen ske innan reavinsten beräknas enligt 3 § 12 mom. 8.11.23 Lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt Upphävandelagens ingress och punkten 3 har justerats så att tillämpningen av nuvarande bestämmelser för förmögenhetsbeskattningen i stället för att upphöra utsträcks till att gälla även vid taxering. 8.11.24 Lagen (1991:1851) om upphävande av lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall Tillämpningen av spärreglerna för begränsning av det sammanlagda uttaget av förmögenhetsskatt och inkomstskatt har förlängts till att gälla även taxering. Dessutom har procentsatsen för spärrbeloppet höjts till som en följd av den tillfälliga höjningen av skattesatsen för statlig inkomstskatt. 8.11.25 Lagen (1984:405) om stämpelskatt på aktier Lagen förslås upphävd vid utgången av . Enligt lagen erläggs stämpelskatt vid bolagsbildning eller när aktiekapital ökas. Skattskyldighet inträder när det nya bolaget eller ökningen av aktiekapitalet registeras. Av upphävandebestämmelserna framgår att registreringsåtgärder fram t.o.m. utgången av 1994 utlöser skatteplikt. 8.11.26 Lagen (1992:575) om ändring i lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m. Som en konsekvens av att skattesatsen för kapitalinkomster inte skall sänkas till tidigare beslutad nivå, , har motsvarande sänkning av skattesatsen för vinstsparandet slopats. Sistnämnda sänkning flyttades (prop. 1992/93:50 bil. 5 s. 1) fram till . De regler om en lägre skattesats för vinstsparandet som ännu inte trätt i kraft har därför upphävts. 8.11.27 Lagen (1993:1520) om beräkning av beskattningsbar förvärvsinkomst vid taxering till statlig inkomstskatt och statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid 1995 och taxeringar Genom att lagen upphävs återinförs grundavdraget vid taxeringen till statlig inkomstskatt. 8.11.28 Lagen (1994:776) om beskattning av viss vidareutdelning Som en följd av avskaffandet av enkelbeskattningssystemet för ägarkapital har de särskilda reglerna om vidareutdelning av utdelning från utländska företag slopats. 8.11.29 Lagen om ändring i lagen (1994:961) med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel Lagförslaget har kommenterats i avsnitten 8.8 och 8.9. 8.12 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om direktavdrag för byggnader m.m., 2. lag om skattelättnader för sparande i allemansfond, 3. lag om beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid taxeringar, 4. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 5. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 6. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 7. lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624), 8. lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 9. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgif- ter, 10. lag om ändring i lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver, 11. lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, 12. lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, 13. lag om ändring i lagen (1990:663) om ersättningsfonder, 14. lag om ändring i lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m. 15. lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, 16. lag om ändring i lagen (1993:1519) om avdrag för kostnader för bilresor till och från arbetsplatsen vid taxering, 17. lag om ändring i lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning, 18. lag om ändring i lagen (1993:1537) om expansionsmedel, 19. lag om ändring i lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder, 20. lag om ändring i lagen (1993:1539) om avdrag för underskott av närings- verksamhet, 21. lag om ändring i lagen (1993:1540) om återföring av skatteutjämningsreserv, 22. lag om ändring i lagen (1994:775) om beräkning av kapital underlaget vid beskattning av ägare i fåmansföretag, 23. lag om ändring i lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 24. lag om ändring i lagen (1991:1851) om upphävande av lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall, 25. lag om upphävande av lagen (1984:405) om stämpelskatt på aktier, 26. lag om upphävande av lagen (1992:575) om ändring i lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m., 27. lag om upphävande av lagen (1993:1520) om beräkning av beskattningsbar för- värvsinkomst vid taxering till statlig inkomstskatt och statlig inkomst- skatt på förvärvsinkomster vid 1995 och taxeringar, 28. lag om upphävande av lagen (1994:776) om beskattning av viss vidareutdel- ning, 29. lag om ändring i lagen (1994:961) med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel . 30. godkänner vad regeringen förordar om slopad extra höjning 1995 och 1996 av den garanterade räntan för räntebidrag enligt äldre regler. budgetproposition under nionde huvudtitelns anslag Inköp av livsmedel m.m. för beredskapslagring och Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m.m. upptas kostnader för dessa ändamål på . Lagringsmålen kan sänkas för det fall att möjligheterna till en säker import ökar. Mot bakgrund av de väntade effekterna på importen vid ett närmare samarbete med länder inom , anser regeringen att beredskapslagringen kan minskas väsentligt. Den sammanlagda besparingen bör uppgå till . Härutöver förväntas en utförsäljning av delar av lagren ge en inkomst på . Regeringen avser att återkomma till frågan i budgetpro- positionen. budgetproposition under nionde huvudtitelns anslag Stöd till avbytarverksamhet m.m. upptas bl.a. för avbytarverksamhet. Denna verksamhet har till syfte att möjliggöra för animalieproducenter att till rimlig kostnad kunna få ersättare vid semester och sjukdom. I propositionen om livsmedelspolitiken (prop. 1989/90:146) ansåg regeringen att verksamheten från social synpunkt var så väsentlig att den skulle finansieras med statliga medel. I propositionen angavs dock att möjligheterna att överföra ansvaret till jordbruksnäringen borde övervägas. Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda den framtida finansieringen av vissa sociala åtgärder för jord- brukare. Utredningen överlämnade sitt betänkande (SOU 1993:25) Socia- la åtgärder för jordbrukare. Utredningen fann att staten även fortsättningsvis skulle lämna ett stöd så att förutsättningarna för en rikstäckande avbytarverk- samhet kunde upprätthållas. Subventionsgraden till verksamheten föreslogs dock minska. I budgetpropositionen (prop. 1993/94:100 bil. 9) föreslogs subven- tionsgraden till . I det nuvarande ekonomiska läget anser regeringen att subventionerna till avbytarverksamheten bör upphöra genom en avtrappning med början från . Vi förutsätter i detta sammanhang att näringen kollektivt tar ett ansvar för att upprätthålla avbytarverksamheten. De placeringstillgångar som förfogar över bör göra det möjligt att fasa in be- sparingens effekter. En besparing på görs härmed /96. Regeringen avser att återkomma till frågan i budgetpropositionen. 10 verksamhetsområde, m.m. Kraftfulla insatser för att öka sysselsättningen är den ena av två huvuduppgifter för regeringen. En uppgift som i stor utsträckning är lösningen på den andra delen i uppdraget; att sanera statsfinanserna. Det ger arbetsmarknadspolitiken en nyckelroll i regeringens arbete med att ge en ny färdriktning. möjligheter att klara den uppgiften bygger på att vi , när ekonomin vänder, tar tillfället i akt och kraftfullt agerar för att skapa det förtroende och den säkerhet om politikens inriktning som är nödvändig. Ytterst gäller det att förhindra att vi permanentar en hög arbetslöshet som ligger kvar när vi möter nästa konjunkturnedgång med en ny ökning av antalet arbetslösa. Arbetsmarknadspolitikens roll skall också ses mot bakgrund av det mycket allvarliga läget vi är i och det än värre läge vi kan komma att hamna i om vi inte med stor kraft och uthållighet lägger om politiken. Utgångsläget är följande: - stod 530 000 människor eller av arbetskraften utanför den ordinarie arbetsmarknaden. 346 000 (8,) var öppet arbetslösa och 188 000 (4,) omfattades av olika konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder. har antalet sysselsatta minskat med 450 000. Antalet personer i arbetskraften har minskat med närmare 300 000. - Andelen långtidsarbetslösa uppgick till . Antalet som varit inskrivna vid arbetsförmedlingen uppgick till 92 000 personer. 243 000 hade varit oavbrutet inskrivna . Vi har en arbetslöshet som bara finner sin motsvarighet . En förutsättning för en framgångsrik arbetsmarknadspolitik är att den på ett effektivt sätt stödjer den ekonomiska politikens tillväxtmål. Det betyder att den måste syfta till att främja näringslivets expansion. Arbetsmarknadspolitiken ställs därför inför såväl stora uppgifter som krav: - Arbetsmarknadspolitiken måste i högre grad stimulera tillväxt och arbete på den ordinarie arbetsmarknaden i stället för att bidra till att det skapas en stor sektor vid sidan av. Av central och avgörande betydelse är att hålla förmedlingstiderna så korta som möjligt. Det kräver väl avpassade förmedlingsresurser. Uppgiften är nu att pressa ner arbetslösheten utan att öka den tid det tar att tillsätta ett ledigt arbete. Det är viktigt för både företag och den enskilde individen. Men det har också stor betydelse för möjligheterna att förhindra flaskhalsar och därmed inflationstendenser. - Väl fungerande förmedlingar måste kombineras med insatser för att stärka de arbetssökandes ställning. Det är framförallt frågan om att erbjuda människor en utbildning som är gångbar på de expanderande delarna av arbetsmarknaden. Utbildning och kompetensuppbyggnad kan också spela en stor roll för kvinnors möjligheter att bryta en könsuppdelad arbetsmarknads alla negativa effekter. En jämställdhetspolitik måste som en mycket viktig del bygga på att traditionella mönster i valet av arbete ersätts med bedömning där den enskilde individens personliga önskemål och kvalifikationer avgör. - Möjligheten för förmedlingen att hålla företagens vakanstider så korta som möjligt ökar om det finns tydliga motiv för en arbetssökande att ta ett nytt arbete på en annan ort. Det är inte frågan om en ensidig rörelse i riktning mot de större städerna utan kan likväl vara frågan om att hitta t.ex. nyckelpersoner till företag i orter utanför traditionella storstadsområden. - Av stor betydelse för arbetsmarknadens möjligheter att återhämta sig på lite är att det inte uppstår brist på vissa yrkesgrupper eller på arbetskraft i några regioner. Risken är då uppenbar att det ger förhållandevis snabba negativa effekter i form av inflationsimpulser som sprider sig i ekonomin och som i sin tur kan innebära att arbetsmarknadens återhämtning i form av ökad sysselsättning uteblir. - Arbetsmarknaden har en viktig fördelningspolitisk uppgift i att stödja de grupper som har det särskilt besvärligt att hävda sig på arbetsmarknaden. är det angeläget att snabbt ta ner ungdomsarbetslösheten. Den blir särskilt allvarlig när den övergår till att bli långvarig. Men till de grupper som det finns en anledning för arbetsmarknadspolitiken att stödja hör också de utomnordiska invandrarna och äldre arbetslösa. - Om efterfrågan på arbetskraft är så låg att det inte är möjligt att med förmedlingsinsatser och åtgärder som tar sikte på att stärka de arbets- sökande och den vägen få människor i arbete så måste en sista försvarslinje vara att med hjälp av arbetsmarknadspolitiken skapa sysselsättning i form av t.ex. ALU. Detta är inte ett förstahandsalternativ utan en åtgärd som främst används i ett nedåtgående konjunkturläge. Insatser av den här typen kommer att vara viktiga än men bör fasas ur till förmån för åtgärder som tillgodoser den stigande efterfrågan på arbetskraft på den ordinarie arbetsmarknaden. Det finns bl.a. mot den här bakgrunden anledning att skyndsamt pröva vissa idéer om extraordinära och temporära insatser i syfte att bekämpa arbetslösheten och skapa en väl fungerande arbetsmarknad utan inflationsdrivande flaskhalsar. Det gäller att hitta former som balanserar individens krav på trygghet, med de krav om flexibilitet som företagen kan ha. Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att pröva förslagen om s.k. arbetsföretag. För att motverka passivisering redan i ett tidigt skede av arbetslösheten bör möjligheterna till obligatorisk arbetsprövning prövas. Det skulle också innebära en granskning av den sökandes förutsättningar och tillgänglighet för arbete. En sådan arbetsprövning förutsätter aktiv medverkan från parterna. Frågan kommer att utredas. Arbetsmarknadspolitiken skall sammanfattningsvis inriktas på att: - Snabbt och väl tillsätta lediga platser så att de arbetssökande kommer i arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. - Stärka de arbetssökandes ställning. - Öka den yrkesmässiga och geografiska rörligheten. - Minska risken för flaskhalsar och inflationstendenser. - Stödja utsatta grupper. - Skapa sysselsättning. Samarbete för att klara arbete och välfärd En viktig förutsättning för att lyckas med uppgiften att skapa förtroende och långsiktighet i agerande är att alla medverkar. Konfrontation måste ersättas med samverkan. Parterna på arbetsmarknaden har en särskilt viktig roll. Det är viktigt att parterna utvecklar en process för såväl en rimlig löneutveckling som för andra verksamheter som har med arbetsmarknadens funktionssätt att göra; kompetensutveckling, bemanning och rekrytering. Det stärker förutsättningarna för företagande och investeringar, för värnet om de anställdas trygghet, goda villkor i arbetslivet och framtidens arbetstillfällen. En strategi i två steg Ett första steg i omläggningen av arbetsmarknadspolitiken tas i och med denna proposition till . Förslagen syftar framför allt till att stimulera till utökad kapacitet och investeringar i kunnande och kompetens. I förslagen ingår investeringssatningar, utbildningsåtgärder samt vissa insatser för ungdomar och för ökad rörlighet. Förslagen innebär att den nödvändiga förskjutningen av arbetsmarknadspolitiken från sysselsättningsskapande åtgärder i konjunkturens nedgångsfas till en satsning på utbildning och arbetsförberedande insatser i en uppåtgående konjunktur genomförs. I detta första steg har åtgärderna därför följande inriktning; en starthjälp för att underlätta flyttning, investeringsåtgärder för att skapa ny produktion- skapacitet, utbildningsinsatser för att medverka till att flytta över arbetskraft till sektorer med låg arbetslöshet, arbetsförmedlingarnas behov av extrapersonal för att snabbt tillsätta lediga arbeten täcks inom ramen för anslagssparande. Insatserna inom ramen för ALU minskas. som detta första steg tas förbereds ett andra steg. Syftet är att mer uthålligt främja sysselsättning i näringslivet och minska omfattningen på såväl den öppna arbetslösheten som de särskilda åtgärderna i form av ALU-verksamhet m.m. Regeringen kommer i budgetpropositionen att lägga förslag med den inriktningen. Då kommer också förslag som tar sikte på att minska arbetslösheten bland ungdomar och minska långtidsarbetslösheten. Frågorna kommer att tas upp i samverkan med arbetsmarknadens parter. Akuta insatser mot arbetslöshet under /95 - Den dramatiska utvecklingen på arbetsmarknaden med en rekordartad ökning av arbetslösheten har lett till en överbelastning av arbetsmarknadspolitiken. Den ekonomiska politikens medel måste samordnas i syfte att stimulera till investeringar och nyanställningar. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna måste därför kraftfullt kompletteras med andra åtgärder.