prop · GI03186 · 1995-01-01 00:00:00 — 3 §[2] Till böter döms Till böter döms 1. befälhavare som uppsåtligen eller av oaktsamhet använder ett fartyg till sjöfart i strid mot en lastningsföreskrift som har meddelats med stöd av 3 kap. 9 § första stycket, om inte förseelsen är ringa, 2. redare och 1. befälhavare och befälhavare som maskinchef som uppsåtligen eller av uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot en oaktsamhet underlåter föreskrift som har att fullgöra vad han meddelats med stöd av 4 enligt 5 kap. 2 § andra kap. 7 §, stycket och 3 § andra 3. befälhavare och stycket ålagts att göra maskinchef som innan en resa påbörjas, uppsåtligen eller av 2. befälhavare som oaktsamhet underlåter att uppsåtligen eller av fullgöra vad han enligt 5 oaktsamhet underlåter kap. 2 § andra stycket att se till att och 3 § andra stycket nytillträdande ombordan- ålagts att göra innan en ställda får kännedom om resa påbörjas, fartyget, grundläggande 4. befälhavare som säkerhetsbestämmelser uppsåtligen eller av eller åtgärder vid oaktsamhet underlåter att sjöolycka enligt 5 kap. se till att 2 § tredje stycket, nytillträdande ombordan- 3. befälhavare som av ställda får kännedom om oaktsamhet framför ett fartyget, grundläggande fartyg i strid med vad säkerhetsbestämmelser som gäller i fråga om eller åtgärder vid minimibesättning eller sjöolycka enligt 5 kap. 2 § bemanningsföreskrifter, tredje stycket, om inte förseelsen är 5. befälhavare som av ringa, oaktsamhet framför ett 4. redare som av fartyg i strid mot vad oaktsamhet underlåter som gäller i fråga om att göra vad som skäligenminimibesättning eller kan fordras av honom för bemanningsföreskrifter, att förhindra att om inte förseelsen är fartyget framförs i ringa, strid mot vad som gäller 6. redare som av i fråga om oaktsamhet underlåter att minimibesättning eller göra vad som skäligen kan bemanningsföreskrifter, fordras av honom för att om inte förseelsen är förhindra att fartyget ringa, framförs i strid mot vad 5. den som uppsåtligen som gäller i fråga om eller av oaktsamhet minimibesättning eller tjänstgör på ett fartyg bemanningsföreskrifter, som befälhavare, om inte förseelsen är maskinchef eller ringa, ansvarig för vakt utan 7. den som uppsåtligen att inneha den eller av oaktsamhet behörighet som är tjänstgör på ett fartyg som föreskriven i befälhavare, maskinchef minimibesättningsbesluteteller ansvarig för vakt eller i utan att inneha den bemanningsföreskrifterna,behörighet som är dock inte om han har föreskriven i uppehållit befattningen minimibesättningsbeslutet på grund av ett plötsligteller i sjukdomsfall eller en bemanningsföreskrifterna, annan liknande händelse, dock inte om han har 5a. befälhavare som uppehållit befattningen på uppsåtligen eller av grund av ett plötsligt oaktsamhet bryter mot 6 sjukdomsfall eller en kap. 10 a § eller mot annan liknande händelse, föreskrifter som har 8. befälhavare som meddelats med stöd av 6 uppsåtligen eller av kap. 10 a § andra oaktsamhet bryter mot 6 stycket, kap. 10 a § eller mot 6. befälhavare som föreskrifter som har uppsåtligen eller av meddelats med stöd av 6 oaktsamhet försummar kap. 10 a § andra sina skyldigheter stycket, beträffande kost och 9. befälhavare som vatten samt bostads- uppsåtligen eller av och hälsovårdsförhållandenoaktsamhet försummar sina enligt 7 kap. 7 §, skyldigheter beträffande 7. den som uppsåtligen kost och vatten samt eller av oaktsamhet bostads- och utan giltigt skäl tar hälsovårdsförhållanden bort en skyddsanordning enligt 7 kap. 7 §, eller sätter den ur 10. den som uppsåtligen funktion, eller av oaktsamhet utan 8. den som uppsåtligen giltigt skäl tar bort en eller av oaktsamhet skyddsanordning eller bryter mot en föreskrift sätter den ur funktion, som har meddelats med 11. den som uppsåtligen stöd av 8 kap. 3 eller eller av oaktsamhet 5-7 §§, bryter mot en föreskrift 9. befälhavare som som har meddelats med uppsåtligen beordrar stöd av 8 kap. 3 eller arbete i strid mot ett 5-7 §§, beslut av ett 12. befälhavare som skyddsombud enligt 9 uppsåtligen beordrar kap. 7 § utan att något arbete i strid mot ett sådant skäl som anges i 9beslut av ett kap. 8 § föreligger, om skyddsombud enligt 9 därmed intresset av att kap. 7 § utan att något skyddsarbetet ombord sådant skäl som anges i 9 bedrivs i behörig kap. 8 § föreligger, om ordning uppenbart därmed intresset av att åsidosätts, skyddsarbetet ombord 10. den som uppsåtligen bedrivs i behörig ordning eller av oaktsamhet uppenbart åsidosätts, försummar sina skyl- 13. den som uppsåtligen digheter beträffande eller av oaktsamhet ritningar till ett försummar sina skyl- fartyg enligt 10 kap. digheter beträffande 16 § eller tillsynsbok ritningar till ett och certifikat enligt fartyg enligt 10 kap. 16 § 10 kap. 19 §, eller dokument angående godkänd 11. den som i andra säkerhetsorganisation, fall än som sägs i 2 § 1 tillsynsbok och certifi- uppsåtligen eller av kat eller annan handling oaktsamhet lämnar enligt 10 kap. 19 §, oriktiga uppgifter till 14. den som i andra en tillsynsmyndighet fall än som sägs i 2 § 1 vid fullgörandet av uppsåtligen eller av skyldighet enligt 10 oaktsamhet lämnar kap. 12 § andra stycket oriktiga uppgifter till eller 14 § eller annars en tillsynsmyndighet vid i fråga om en åtgärd som fullgörande av skyldighet har ålagts av myndig- enligt 10 kap. 12 § andra heten, och stycket, 12 a § andra 12. den som uppsåtligen stycket eller 14 § eller eller av oaktsamhet annars i fråga om en åtgärd försummar att fullgöra som har ålagts av anmälningsskyldighet som myndigheten, och har ålagts honom med stöd 15. den som uppsåtligen av 13 kap. 5 §. eller av oaktsamhet försummar att fullgöra anmälningsskyldighet som har ålagts honom med stöd av 13 kap. 5 §. Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna i 1 kap. 1, 4, 5 och 8 §§, 2 kap. 4 a - 6 §§, 10 kap. 6, 7 a, 9, 12 a och 22 §§ samt 11 kap. 1 § tillämpas dock först från och med den dag som regeringen bestämmer. Detsamma gäller bestämmelserna i 10 kap. 1, 5, 8 och 19 §§ samt 12 kap. 2 och 3 §§, såvitt avser dokument och certifikat angående godkänd säkerhetsorganisation samt tillsyn av rederiers och fartygs säkerhetsorganisation. Regeringen får föreskriva att de bestämmelser som nämnts i denna punkt skall tillämpas från olika tidpunkter för skilda typer av rederier och fartyg. **Fotnot** [1]Senaste lydelse 1990:511. [2]Senaste lydelse 1990:723. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1980:424) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg Härigenom föreskrivs att det i lagen (1980:424) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg[3] skall införas en ny paragraf, 11 kap. 4 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § Bestämmelser om rederiers och fartygs säkerhetsorganisation, vilka även avser att skydda miljön, finns i fartygssäkerhetslagen (1988:49). ----------------------- Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [3]Lagen omtryckt 1983:463. 2.3 Förslag till lag om ändring i sjöarbetstidslagen (1970:105) Härigenom föreskrivs att 3 § sjöarbetstidslagen (1970:105) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §[4] I denna lag förstås med : den som utför skeppstjänst för vilken lagen gäller, ekonomipersonal: personal som är anställd för besättningens eller passagerarnas förplägning eller uppassning, för andra sysslor som har samband med sådant arbete eller för expeditionsgöromål eller annan liknande tjänstgöring, : vars skeppstjänst ej är indelad i vakter och som ej tillhör radio- eller ekonomipersonalen, passagerarfartyg: fartyg som har passagerarfartygscertifikat, dygn: tiden från klockan 0 , vecka: en fast period av sju på varandra följande dygn, oavbruten gång: färdsätt som kännetecknas av att fartyget ej anlöper hamn eller annars kommer i beröring med land än , lokalfart: resa till eller från svensk hamn med fartyg, vars bruttodräktighet understiger 500, vilken under vanliga förhållanden ej kräver mer än 12 timmars oavbruten gång, närfart: fart, dock ej lokalfart, inom Sveriges sjöterritorium eller annars i eller med denna i sjöfartsförbindelse varande farvatten innanför linjen nordpynt, därifrån västerut till 11o västlig longitud, därifrån längs denna longitud över till 48o nordlig latitud och därifrån österut längs denna latitud till , oceanfart: fart bortom den för närfart angivna linjen. Fartyg anses under resa användas i den vidsträcktaste fart som resan omfattar. Hänsyn tages dock ej till sådan oförutsedd utsträckning av resan som föranledes av storm, sjöskada eller annan nödsituation. Förordnande enligt 1 Förordnande enligt 1 kap. 8 § andra meningen kap. 9 § andra meningen fartygssäkerhetslagen fartygssäkerhetslagen (1988:49) gäller även vid(1988:49) gäller även vid tillämpningen av tillämpningen av sjöarbetstidslagen i den sjöarbetstidslagen i den mån förordnandet har be- mån förordnandet har be- tydelse för tydelse för tillämpningen. Vid beräkningen av arbetstid undantages, utom i fall som avses i 8 §, dels måltidsrast, dels annat uppehåll i skeppstjänsten, om sjömannen enligt förmans besked får avlägsna sig från arbetsplatsen under uppehållet och detta varar minst . -------------------- Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [4]Senaste lydelse 1988:50. 3 Ärendet och dess beredning I finns lagbestämmelser om säkerhet på fartyg huvudsakligen i fartygssäkerhetslagen (1988:49). Lagen är till stora delar en ramlag med allmänt hållna bestämmelser och bemyndiganden för regeringen och olika myndigheter att utfärda närmare föreskrifter. Regeringens föreskrifter finns i fartygssäkerhetsförordningen (1988:594), som även den har en övergripande karaktär. Detaljerade bestämmelser om säkerhet på fartyg finns i tillämpnings- föreskrifter som utfärdas framför allt av . Dessa föreskrifter återspeglar regler i olika internationella överenskommelser, varav in- ternationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss och dess protokoll (SOLAS) är den viktigaste. Denna konvention har utarbetats inom FN:s internationella sjöfartsorganisation, (), där det internationella regelskapandet på sjösäkerhetsområdet i första hand sker. I denna proposition läggs nu fram förslag till ändringar i fartygssäkerhets- lagen i tre olika hänseenden. Efter ett omfattande utvecklingsarbete antogs inom IMO resolutionen A.741(18), Internationella organisationsregler för säker drift av fartyg och för förhindrande av förorening (Internationella säkerhetsorganisationskoden). Koden förkortas ISM (International Safety Manage- ment Code). Ett nytt kapitel IX i bilagan till SOLAS har även beslutats. ISM-koden och kapitel IX i bilagan till SOLAS finns i sin engelska lydelse i bilagorna 1 och 2. En på uppdrag av gjord översättning av ISM-koden till svenska bifogas som bilaga 3. I en skrivelse har föreslagit att ISM-koden införs i svensk rätt. Verket har lämnat förslag till ändringar i fartygssäkerhetslagen och fartygssäkerhetsförordningen som ger bemyndiganden att utfärda närmare föreskrifter i frågan. De lagförslag som har lagts fram i skrivelse finns i bilaga 4. skrivelse har remissbehandlats . Re- missinstanser har varit Riksåklagaren, , Arbetar- skyddsstyrelsen, , för mindre passagerarfartyg (SWEREF), , och . Samtliga remissinstanser har yttrat sig över förslag. Riksåklagaren har dessutom bifogat yttranden från i samt från Regionåklagarmyndigheterna i och . En sammanställning av dessa remissyttranden finns tillgänglig i ärende (diarienummer K94/1707/RS). Dessutom har Styrelsen för teknisk ackreditering (SWEDAC) efter remisstidens slut avgivit ett yttrande som finns i samma ärende. Registrering av ombordvarande på passagerarfartyg I anledning av förlisningen av det estniska passagerarfartyget har inom utarbetats promemorian Förslag till ändring av fartygssäkerhetslagen (1988:49). I promemorian har förslagits att obligatorisk registrering av passagerare skall införas på passagerarfartyg. En skrivelse med begäran om yttrande över promemorian har skickats till Riksåklagaren, för , , , , , , och . Samtliga remissinstansers yttranden finns tillgängliga i ärende (diarienummer K95/103/RS). har i en skrivelse föreslagit ändringar i fartygssäkerhetslagen och fartygssäkerhetsförordningen med anledning av införande av föreskrifter om säkring och surrning av last. Skrivelsen har remitterats till , , , , , , , och . Samtliga remissinstanser utom har skriftligen eller muntligen yttrat sig i ärendet. har även bifogat ett yttrande från hamn AB. De inkomna yttrandena finns i ärende (diarienummer K94/4031/RS). Regeringen har beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Lagrådet har föreslagit ändringar i 1 kap. 1 §, 3 kap. 9 §, 10 kap. 1, 8 och 19 §§, 12 kap. 2 § 2 och 3 §§ samt övergångsbestämmelserna till förslaget till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen. Regeringen har i propositionen i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. Lagrådets granskning har också lett till vissa redaktionella ändringar i lagtexten. Dessutom har regeringen gjort vissa ytterligare justeringar i för- slaget till ändring i 12 kap. 2 § 2 fartygssäkerhetslagen samt i ikraftträdande- bestämmelsen till förslaget till lag om ändring i lagen om åtgärder mot vatten- förorening från fartyg. Regeringens kommentarer till Lagrådets synpunkter finns i författningskommentaren till respektive paragraf. 4 Den internationella säkerhetsorganisationskoden Utvecklingen inom industrier och institutioner har alltmer betonat betydelsen av utvecklade system för ledning av organisationen med hjälp av mål uttryckta i s.k. kvalitetstermer. Säkerhetsmål och arbetsmiljömål kan inordnas i sådana system. Systemen presenteras ibland som kvalitetsstyrningssystem eller säkerhetsledningssystem. Ett skäl att införa sådana system är att företagens ledning får ett verktyg för uppföljning av företagens mål. Ett annat skäl är att säkerhetsledningssystem underlättar möjligheten att påverka den s.k. mänskliga faktorn i bl.a. det förebyggande arbetet. Man anlägger då ett betraktelsesätt som bygger på vår kunskap om samspelet mellan människa, teknik och organisation (MTO). Flera större globalt verksamma rederier har redan utvecklat och infört sådana system i form av anvisningar för säkerhetsorganisationen i företaget. ISM-koden syftar till att säkerställa en säker sjöfart, undvika dödsfall och skador på människor, miljö och egendom. Enligt koden skall ett säkerhetsorganisationssystem, (), införas som bl.a. skall medföra säkrare fartygsdrift och en säkrare arbetsmiljö genom att riskfyllda situationer identifieras och undviks samt genom att man också genomför en fortlöpande träning av personalen i säkerhetsarbete och i att klara av nödsituationer. Ett säkerhetsorganisationssystem skall utformas så att överensstämmelse nås med regler och rekommendationer som utfärdats av bl.a. myndigheter och klassificeringssällskap. Rederiet skall dessutom ha en uttalad säkerhetspolicy och genomföra interna och periodiskt återkommande revisioner av sitt system. Rederiets säkerhetsorganisationssystem skall kontrolleras av en myndighet eller, efter delegering, av en organisation som erkänts av myndigheten. Efter ett godkännande utfärdas ett dokument som utvisar att kraven i koden uppfylls. Därefter skall organisationen ombord på rederiets fartyg gås igenom. Kontrollen ombord innebär att såväl fartygets dokument och manualer rörande säkerheten som personalens kunskap och färdighet rörande säkerheten gås igenom. Efter en godkänd kontroll utfärdas ett certifikat som utvisar att rederiets fartyg i praktiken följer rederiets godkända säkerhetsorganisation. Därmed kommer således rederiets totala säkerhetsorganisation, innefattande dess fartyg, att ha gåtts igenom. Sådana kontroller skall ske med viss regelbundenhet. ISM-koden kommer att bli bindande internationellt för passagerarfartyg samt för tankfartyg med en bruttodräktighet av minst 500. För andra lastfartyg med en bruttodräktighet av minst 500 skall koden vara införd . IMO har dock uppmanat medlemsländerna att införliva ISM-koden med den nationella lagstiftningen möjligt. Inom Europeiska unionen (EU) ges sjösäkerheten på s.k. ro-ro (roll on-roll off) fartyg hög prioritet. har antagit en resolution om åtgärder som bör vidtas för att öka ro-ro fartygens sjösäkerhet. Bland annat avses en förordning beslutas som innebär ett obligatoriskt införande av ISM-koden avseende ro-ro passagerarfartyg som regelbundet trafikerar hamnar inom EU. Förordningen avses träda i kraft , men tillämpas . stödjer arbetet med denna förordning. 4.2 Införlivande av ISM-koden med svensk rätt Regeringens förslag: De legala förutsättningarna för att införliva ISM-koden med svensk rätt införs genom ändringar i fartygssäkerhetslagen. förslag: anser att det, med hänsyn till det internationella arbetet i frågan, är angeläget att utan dröjsmål införliva ISM-koden med svensk rätt. De flesta bestämmelserna i koden är av sådan art att de bör utfärdas som föreskrifter utgivna av . , rederier och de ombordanställdas organisationer har aktivt deltagit i det internationella arbetet med ISM-koden. har gjort ett omfattande förberedelsearbete för att kunna införa ISM-koden. Förutom informationsverksamhet till rederier och andra intressenter har inom utbildat sin personal inför de kommande uppgifterna. Frivilliga tillsynskontroller av svenska och finska rederier har påbörjats i syfte att vidareutbilda såväl rederipersonal som egen personal. Ett brett samarbete med andra nordiska länder har också medfört att tillsynsförrättningar med deltagare från olika länder genomförts, vilket underlättar en samnordisk syn på och tillämpning av ISM-koden. Remissinstanserna: Remissinstanserna är i huvudsak positiva till förslag att införliva ISM-koden med svensk rätt. Ingen remissinstans har motsatt sig förslaget. Skälen för regeringens förslag: De svåra fartygsolyckorna med konsekvenser för människoliv och miljö som har inträffat i vårt närområde har satt sjösäkerheten i fokus. Regler för fartygs konstruktion och dess utrustning, besättningars utbildning och kompetens m.m. är föremål för olika översyner både nationellt och internationellt. En självklar utgångspunkt i allt sjösäkerhetsarbete måste vara att kontrollera att de regler som finns efterlevs. Att få sjösäkerhetsfrågorna prioriterade i företagens allmänna policy genom att företagen inför säkerhetssystem är en viktig del i detta arbete. Den inom IMO utvecklade ISM-koden ger möjlighet att införa krav på obligatoriska säkerhetssystem i rederierna. Med koden får man ett viktigt komplement som integrerar var för sig viktiga sjösäkerhetskomponenter till ett system som har sin utgångspunkt i företagets grundläggande säkerhetspolicy. Genom att införliva koden med nationell rätt ges möjlighet att kontrollera att säkerhetssystemen finns och att de fungerar i praktiken. Regeringen anser därför att ISM-koden skall införlivas med svensk rätt så snart som det är praktiskt möjligt. Regeringens förslag: Fartygssäkerhetslagen gäller redan alla fartyg som används till sjöfart inom Sveriges sjöterritorium samt svenska fartyg som används till sjöfart utanför territoriet. Lagen skall även gälla alla svenska rederier samt utländska rederier, som bedriver sjöfart med svenskt fartyg eller använder annat fartyg till sjöfart inom Sveriges sjöterritorium. förslag: Enligt förslag till lagändringar skall fartygssäkerhetslagen även gälla svenska rederier och rederier vars fartyg trafikerar svenskt sjöterritorium. I promemoria anges att ISM-koden i princip bör gälla utländska rederier som bedriver regelbunden passagerartrafik på svenska hamnar. Enligt promemorian bör ISM-kodens definition av rederi enligt punkt 1.1.2 gälla, dvs. med rederi avses den person eller organisation som ytterst ansvarar för fartygets säkerhet. Remissinstanserna: , och i anser att det i promemoria råder oklarhet om vilka rederier som omfattas av förslagen. anser att alla fartyg som regelbundet trafikerar svenskt vatten skall omfattas. anser att ett svenskt rederi som bedriver sjöfart under utländsk flagg och inte i regelbunden trafik på inte bör omfattas av svensk lagstiftning avseende ISM-koden. Det bör dock klart framgå att svenska fartyg som opereras av utländska rederier också omfattas av lagen. Vidare anser SWEREF och att det inte bör råda någon oklarhet om att det är befälhavaren som har ansvaret för fartygets säkerhet. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att ISM-koden skall gälla för alla svenska fartyg och fartyg med trafik på svenska vatten, oberoende av flagg, samt dessa fartygs rederier. Detta är viktigt med hänsyn till bland annat omfattningen av passagerartrafiken på svenska hamnar med utländska fartyg. Dessutom bör ISM-koden gälla alla svenska rederier, även om de inte bedriver sjöfart med svenskt fartyg eller i svenska vatten. Av naturliga skäl bör dock bestämmelserna införas stegvis. Det blir åtminstone övergångsvis av praktiska skäl nödvändigt med en prioritering av tillämpningen mot svensk och utländsk passagerartrafik med stor regelbundenhet i trafiken på samt fartyg med last av farligt gods. Detta är en uppfattning som överensstämmer med inställning. Beträffande definitionen av redare och rederi hänvisas till departementschefens specialmotivering till 1 kap 2 § fartygssäkerhetslagen i propositionen 1987/88:3 (sid. 54f), som godkänts av (bet. 1987/88:TU4, rskr. 1987/88:42). Där anges bl.a att med redare avses den som fyller redarfunktionerna. Vad som i fartygssäkerhetslagen sägs om redare skall gälla även den som i redarens ställe har befattning med fartyget. Härmed avses den som rättsligen äger disponera över fartyget, exempelvis någon som har fått fartyget upplåtet åt sig genom avtal om tidsbefraktning. Begreppet redare finns även i sjölagen. Regeringen anser inte att det nu finns särskilda skäl att införa en legaldefinition av redare i fartygssäkerhetslagen. Befälhavarens ansvar och befogenheter fastställs främst i 6 kap. sjölagen (1994:1009). Regeringen ser ingen anledning att ändra befälhavarens ansvar till följd av ISM-kodens införlivande med svensk rätt. 4.2.2Utfärdande av dokument och certifikat samt tillsyn Regeringens förslag: Dokument och certifikat angående godkänd säkerhetsorganisation skall utfärdas av , om inte regeringen föreskriver något annat. skall även utöva tillsyn över rederiers och fartygs säkerhetsorganisation, om inte något annat anges i fartygssäkerhetslagen. förslag: Dokument angående godkänd säkerhetsorganisation utfärdade av vissa utländska klassificeringssällskap bör ha samma giltighet som om de utfärdats av under förutsättning att avtal om det träffats mellan verket och sällskapet. Detta förhållande bör även gälla tillsynen av rederiers och fartygs säkerhetsorganisation. Remissinstanserna: och är emot att klassificeringssällskapen skall få utfärda dokument och certifikat angående godkänd säkerhetsorganisation samt att utöva tillsyn av ett över rederiers och fartygs säkerhetsorganisation. SWEDAC anser för sin del att förslag om att både utfärda föreskrifter för och utöva tillsyn av godkänd säkerhetsorganisation inte står i överenskommelse med statsmakternas beslut om öppna system för teknisk kontroll. SWEDAC anser att utfärdande av dokument och tillsyn av ett rederis säkerhetsorganisation bör ske av ett ackrediterat certifieringsorgan eller besiktningsorgan i tredjepartsställning. Skälen för regeringens förslag: Den kontroll som en flaggstat respektive en hamnstat kan genomföra är de verksamma medlen för att kontrollera fartygens skick, besättningens behörigheter och kompetens m.m. I är denna kontroll i första hand en fråga för . Möjligheter till delegering av viss certifiering och tillsyn till vissa klassificeringssällskap ges i fartygssäkerhetslagen. Sådan delegering förutsätter emellertid särskilda avtal mellan och berört klassificeringssällskap. Med stöd av sådana avtal utför vissa klassificeringssällskap certifiering och tillsyn på verkets uppdrag avseende bl.a. fartygets skrov och maskin.