prop · GI03177 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1994/95:177 Regeringen överlämnar denna proposition till . Målet för turistpolitiken är att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring. I propositionen föreslås en utökad samordning vad gäller sektorer av betydelse för turistnäringens utveckling samt en ökad samverkan mellan staten och näringens företag. En myndighet bör inrättas med uppgift att stärka samordningen. I myndighetens styrelse bör ingå representanter för berörda statliga myndigheter, regionala organ, kommuner och näringen. För att fullgöra sin samordningsuppgift bör myndigheten följa utvecklingen inom näringen och svara för en successiv kunskapsuppbyggnad. Vidare föreslås att staten svarar för en viss del av den övergripande inter- nationella marknadsföringen inom turistområdet. Verksamheten bör drivas i bolagsform och företagen i näringen förutsätts medverka som delägare och med finansiering av olika insatser. Marknadsföringsbolaget skall dels driva en egen utlandsorganisation, dels genomföra övergripande informations- och marknadsföringsinsatser. Förslag till riksdagsbeslut ........... 3 2. Ärendet och dess beredning ............ 4 3. Turistnäringen......................... 6 4. Inriktningen av turistpolitiken ....... 8 5. Utdrag ur protokoll vid regerings- sammanträdet ............18 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner det som regeringen förordar om inriktningen av turistpoliti ken, 2. godkänner att regeringen inrättar en myndighet för turistfrämjande, 3. godkänner att staten tecknar aktier intill ett belopp av högst i ett aktiebolag med uppgift att svara för övergripande, turistin riktad marknadsföring och information utomlands, 4. medger att kostnaderna för aktieteckningen i marknadsföringsbolaget får belasta tolfte huvudtitelns reservationsanslag Turistfrämjande. 2 Ärendet och dess beredning 1991/92:38 om inriktningen av den ekonomiska politiken anmäldes en avveckling av statens engagemang i turistråd (bet. 1991/92:FiU 10, rskr. 1991/92:108). För /93 aviserades ett engångsanslag på för gemensamma marknadsföringsinsatser, förutsatt att näringen bidrog med samma belopp och stod för framtida kostnader. Enligt beslut borde dock staten ge stöd till ett omstrukturerat turistråd och främja turismen i . I budgetpropositionen 1992 (prop. 1991/92:100 bil. 13) föreslog regeringen att stiftelsen verksamhet skulle upphöra och att skulle anvisas för gemensamma marknadsföringsinsatser, förutsatt att näringen bidrog med samma belopp samt stod för de framtida kostnaderna för branschövergripande verksamheter. beslutade att avveckla turistråds verksamhet och att målet för statens insatser inom turistområdet främst bör vara att dels påverka Sverigebilden utomlands genom att sprida allmän utlandsinriktad Sverigeinformation, dels bistå med sådana exportfrämjande marknadsförings- insatser som kommer turistbranschen i dess helhet till godo (bet. 1991/92:KrU16, rskr. 1991/92:196). beslutade vidare att de medel som avsätts för statens insatser för turismen bör disponeras av en turistdelegation för upp- handling av allmän Sverigeinformation riktad till utlandet och för export- främjande insatser avseende turistbranschen som helhet. En ny myndighet, Styrelsen för Sverigebilden, inrättades med uppgift att upphandla tjänster med inriktning på marknadsföring utomlands av som turistland. Myndigheten har även i uppgift att informera om som investeringsland (prop. 1992/93:100 bil. 13, bet. 1992/93:KrU15, rskr. 1992/93:314). I myndighetens uppgifter ingår också att anslå medel för långsiktig kunskapsuppbyggnad och viss statistik med avseende på turism, ansvara för internationella kontakter, besluta i vissa bidragsärenden till intresseorganisationer samt att upphandla tjänster i syfte att särskilt främja de handikappades behov av rekreation. Företag och organisationer inom turistbranschen startade ett bolag, /Next Stop , som tillhandahåller informations- och marknadsföringstjänster för att utveckla resandet till och i . Next Stop har kontor i , , , , , , och . Vidare har bolaget kontor i och tillsammans med turistfrämjande organ i övriga nordiska länder. Statens upphandling av marknadsföringstjänster med inriktning på utlandsmarknaderna har till största del gjorts från bolaget. Enligt beslut borde bolaget för att kunna bygga upp sin verksamhet och för att statens insatser skulle få avsedd effekt kunna räkna med att få uppdrag i betydande omfattning innan statens upphandling skulle kunna styras helt av kommersiella överväganden. I motionen 1993/94:Kr511 framfördes att det behövs en offensiv politik på turismens område. För att uppnå de mål som sätts upp för turistnäringen krävs enligt motionärerna bl.a. en bättre samordning av olika insatser mot bakgrund av en övergripande strategi. har naturligtvis en huvudroll i ut- vecklingen av som turistland. Främst gäller detta besöks- och resenäringen. Statens uppgift är framför allt att stödja näringens egna ansträngningar så att man får så likartade betingelser som möjligt i jämförelse med turistnäringen i andra länder. Detta torde bäst ske genom generella näringspolitiska insatser t.ex. inom ramen för småföretagspolitiken. Härutöver krävs dock, enligt motionen, vissa särskilda insatser från statens sida. Således bör staten och näringen ta ett gemensamt ansvar för och inflytande över produktionen av marknadsföringstjänster. Detta bör ske genom att staten blir delägare i Next Stop eller genom att ett nytt bolag bildas gemensamt av staten och näringen. För att bl.a. stärka samordningen och utvecklingen av bran- schens och olika samhällsorgans insatser bör vidare ett särskilt organ - TURSAM - inrättas med denna huvuduppgift. Styrelsen för Sverigebilden har i sin fördjupade anslagsframställning för budgetåren 1995/96 - 1997/98 föreslagit att nya samverkansformer mellan staten och näringslivet skall införas och lagt fram alternativa modeller för detta. En modell innebär att samarbetet mellan Styrelsen för Sverigebilden och marknadsföringsbolaget fördjupas genom att staten blir delägare i bolaget. Staten skulle i princip stå för basservice och marknadsföring av som nation och härigenom bli medfinansiär i den gemensamma internationella marknadsföringen. En annan modell bygger på samverkan mellan staten och regionala organ, där ett marknadsföringsbolag sköter den årliga marknadsföringen och staten står för basservice i form av turistkontor utomlands. En tredje lösning vore att staten ensam svarar för basservicen på turistkontoren och köper marknadsföringsinsatser. Regeringen har i årets budgetproposition (prop. 1994/95:100 bil. 13) anmält sin avsikt att förelägga förslag om hur den övergripande marknadsföringen av som turistland skall bedrivas samt hur bl.a. samordningen och utvecklingen av turismen skall organiseras. Regeringen har samma grundsyn som präglar den nämnda motionen (1993/94:Kr511). Som utgångspunkt bör således gälla att det är de generella förutsättningarna för företagens verksamhet som också bestämmer turistbranschens utveckling. Näringspolitiska insatser t.ex. inom småföretagsområdet stärker också utvecklingen inom turistbranschen. Det sätt på vilket staten och branschens företag samverkar vad gäller den internationella marknadsföringen är enligt regeringens bedömning mindre ändamålsenlig. Den beslutade sammanläggningen av turist- och investeringsfrämjandet har lett till en otydlighet i Styrelsen för Sverigebildens verksamhet. Regeringen föreslår i årets budgetproposition att verksamheten med att främja utländska investeringar i överförs till en särskild delegation. Delegationen skall ha till uppgift att vara central kontaktpunkt för investeringsfrämjandet och genom olika former av informations- och kon- taktverksamhet påverka investeringsbehovet i syfte att öka de utländska investeringarna i . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att Styrelsen för Sverigebilden avvecklas per . Vidare föreslår regeringen i budgetpropositionen att det till Turistfrämjande för /96 anvisas ett reser- vationsanslag på . Detta anslag avser framför allt att täcka kostnader för marknadsföring samt kompetens- och produktutveckling. Vidare föreslår regeringen att till Kostnader för avveckling av Styrelsen för Sverigebilden för /96 anvisar ett förslagsanslag på . Den internationella kulturutredningen (Vår andes stämma - och andras. Kul- turpolitik och internationalisering, SOU 1994:35) har bl.a. föreslagit en större, sammanhållen satsning på kulturturism. Utredningens förslag jämte remissyttrandena över dem kan beaktas i den samordning av olika statliga och kommunala insatser som förordas i det följande. Turismen har utvecklats mycket snabbt i hela världen. Internationella jämförelser på detta område är dock svåra att göra heltäckande och tillförlitliga till följd av brister i statistik och skillnader i redovisningsprinciper mellan olika länder. Enligt en undersökning arbetade mer än 100 miljoner människor världen runt med turism. Det innebär att turismen är världens största näring mätt i antal sysselsatta. Turistnäringen i hela världen beräknas omsätta , vilket motsvarar av världens samlade bruttonationalprodukt. Omsättningsmässigt hör turismen till världens tre största näringar. och har näringen tillhört de mest expansiva med en tillväxttakt på . Turist- och resenäringen har stor samhällsekonomisk betydelse även för . Dess andel av BNP beräknas till . Turismen är en viktig del av tjänstesektorn och har kommit att betyda allt mera för vår ekonomi. Detta gäller både i fråga om den inhemska produktionen av varor och tjänster och som en växande del i svensk export. Inkluderas alla typer av konsumtion i samband med turism, kan totalomsättningen beräknas till ca , varav ca 20 miljarder är omsättning för de utländska besöken i . Drygt hälften av omsättningen kommer från verksamheter som brukar hänföras till turistnäringen medan återstoden kommer från verksamheter inom andra områden, t.ex. detaljhandel. Turismen är tredje största exportnäring. Den deprecierade kronan har medfört att utländska besökares konsumtion i ökat. Detta medförde ett kraftigt minskat resevalutaunderskott för . kan dock noteras ett något större resevalutaunderskott. Den sänkta mervärdesskatten på hotell, inrikes persontransporter (inkl. skidliftar) och camping till har också haft en gynnsam effekt på utvecklingen av svensk turism. Resorna inom landet liksom resorna till och från landet består i princip av två huvudkategorier, nämligen tjänsteresor och privata resor. Båda kategorierna påverkas markant av det allmänna ekonomiska läget såväl i vårt land som i de länder med vilka vi har starka ekonomiska band. Tjänsteresorna är totalt sett relativt prisokänsliga, medan det omvända gäller för det privata resandet. Förändringar i den allmänna prisnivån, skatter och valutakurser har relativt sett större betydelse för det privata resandet. Sådana faktorer torde också ha stor betydelse för bl.a. konferenser och liknande arrangemang. Enligt () inkvarteringsstatistik gjordes nära 35 miljoner övernattningar på kommersiella anläggningar (inkl. camping) i , en ökning jämfört med . Antalet utländska gästnätter i uppgick till nära 7 miljoner, en ökning . Resande från stod för den största ökningen, . Av samtliga övernattningar stod svenskar för . Av det totala antalet övernattningar gjordes nära 13 miljoner () på campinganläggningar. Styrelsen för Sverigebilden har gjort en undersökning bland hemvändande utländska turister vid landets gränsstationer för att kartlägga den utländska turismen i . Nästan 20 000 utländska besökare på återresa från sitt besök i besvarade frågor om bl.a. anledningen till Sverigebesöket, idén till resan, spenderade medel, vad de gjort och vilka regioner de besökt. Undersökningen visar att hade nära 2,5 miljoner utländska besök, vilket motsvarar nära 22,5 miljoner övernattningar. Av besökarna var på semesterresa, på arbetsresa och kombinerade arbetsresan med några dagars semester. Omsättningen för den utländska turismen i uppgick till . Undersökningen visar att bara en mindre del av de utländska besökarnas övernattningar, varav det övervägande flertalet var rekreationsrese- närer, sker på kommersiella anläggningar och därmed blir registrerade för statistiskt ändamål. Övernattningar hos släkt och vänner, i privata stugor eller i form av vild camping är en betydligt vanligare form av logi. Undersökningen visar på två viktiga motiv till de utländska besöken. Det ena huvudmotivet är att besöka släkt och vänner och det andra att uppleva den svenska naturen med vildmarksområden. Att få vistas i naturen anger fler än var tredje som huvudskäl för att besöka . Tyskar, danskar och holländare är de som är mest inriktade på naturupplevelser. Turistnäringen är en utpräglad småföretagsbransch med drygt 20 000 företag. Näringen är också sysselsättningsintensiv med ca 200 000 personer som arbetar hel- eller deltid och har stor betydelse för sysselsättningen i många regioner. I och med medlemskap i unionen (EU) skapas bättre möjligheter för företagen att kunna dra nytta av den inre marknaden. Inom turistområdet har sedan ikraftträdande varit delaktigt i EU:s handlingsprogram för att främja turism. Handlingsprogrammet löper med början med en sammanlagd budget på 18 miljoner ecu och syftar generellt till att utveckla turismen inom Gemenskapen genom ett antal åtgärder vad gäller kulturturism, landsbygds- och miljöturism, utbildning och kompetensutveckling, spridning av semesterveckor m.m. I och med anslutningen till EU är vi med i samma gemenskap som våra viktigaste marknader och får också möjligheten att besluta om vilka gemensamma åtgärder som bäst gynnar turismen inom Gemenskapen. Genom medlemskapet har vår roll och vår betydelse i internationella sammanhang ytterligare markerats. Också detta bör kunna medföra att turismen till ökar. Det är angeläget att arbetar för att förutsättningarna för turistnäringen blir desamma inom alla delar av den inre marknaden. Framför allt gäller det den indirekta beskattningen som har stor inverkan på turistkonsumtionen och som varierar i betydande omfattning mellan medlemsländerna. Vidare är det angeläget att genom utökad forsknings- och utredningsverksamhet samt en förstärkt statistikproduktion kunna belysa utvecklingen inom turistsektorn på ett bättre sätt. Slutligen kan det vara motiverat att Gemenskapen driver ett samlat marknadsföringsprogram för att presentera på turistmarknaderna i och . I den internationella samverkan inom turistområdet deltar också i . Det nordiska turistsamarbetet är inordnat under Nordiska ministerrådets ämbetsmannakommitté för energi- och näringspolitik. En arbetsgrupp är tillsatt för att utbyta information och erfarenheter vad gäller turistpolitiken i de nordiska länderna. 4 Inriktningen av turistpolitiken Regeringens förslag: Turistpolitiken skall ha följande inriktning. Målet för turistpolitiken är att skall ha en hög attraktionskraft som turistland för både utländska och inhemska turister. Turistnäringen skall utvecklas till att bli en långsiktigt kon- kurrenskraftig sektor. För att nå det övergripande målet skall samord- ningen utökas vad gäller olika samhällssektorer av betydelse för turistnäringen. Vidare skall marknadsföras på ett effektivt sätt utomlands med inriktning både på rekreations- och tjänsteresor. Strategiskt bör marknadsföringen inriktas på att framhålla bl.a. vår vidsträckta och orörda natur, kulturutbudet samt det geografiska läget. Staten svarar för vissa verksamheter som har väsentlig betydelse för turistnäringen och skall svara för att en samordning kommer till stånd mellan olika samhällssektorer i syfte att stärka turistnäringen. Staten skall vidare ha ett delan- svar för genomförandet av en övergripande interna- tionell marknadsföring av som turistland. Skälen för regeringens förslag: Turistpolitikens mål och förutsättningar Målet för turistpolitiken är att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring. har de grundläggande förutsättningarna för att dra till sig fler utländska besökare. Det gäller såväl tjänsteresor som turistresor för rekreation. Turistnäringens konkurrenskraft bör kunna utvecklas inom ramen för en långsiktigt hållbar turistpolitik som också beaktar näringens regionalpolitiska betydelse. En turistnäring med lönsamma företag skapar förutsättningar för en varaktig sysselsättning. Den bidrar också till att förstärka ekonomiska balans med andra länder. Den svenska turistnäringen är relativt väl utvecklad. En grundläggande faktor som gjort detta möjligt är den successivt höjda välfärdsnivån i landet. Stigande realinkomster har långsiktigt resulterat i en ökad efterfrågan på bl.a. persontransporter och rekreation i olika former. Även tillgången på förhållandevis orörd natur har varit en viktig faktor för att utveckla näringen. Vår stigande levnadsstandard har också lett till ett allt större utlandsresan- de. Även valutaförändringar har stor betydelse för resandets omfattning och geografiska inriktning. Givetvis utgör också väderleksförhållandena en viktig faktor. Näringslivets och den offentliga sektorns samlade expansion har lett till ett ökat antal tjänsteresor inom landet. Även tjänsteresor till och från utlandet har ökat markant, bl.a. till följd av de svenska företagens och förvaltningens internationalisering. De stigande realinkomsterna i andra länder har lett till ett ökat antal rekreationsresor till . Framför allt gäller detta resenärer från de nordiska grannländerna, och . Men turistnäringen är långt ifrån enhetlig. Den består av ett stort antal del- näringar och branscher av olika slag och med olika förutsättningar. Därför är det nödvändigt att utgå från förhållandena inom var och en av dessa. Den samlade turisttjänsten, som besökaren köper, består oftast av transport, övernattning, förtäring, upplevelser, evenemang av olika slag samt inköp. I synnerhet för rekreationsresenären är det viktigt att varje del av en resa består av tjänster med tillfredsställande kvalitet. har allmänt sett goda kommunikationer. Likaså har landet som helhet en väl utbyggd hotellkapacitet. Hotellnäringen i anses i allmänhet vara effektiv. Därmed föreligger två väsentliga grundförutsättningar för utveckling av turismen. För rekreationsturisterna spelar naturupplevelser, olika former av evenemang, museer, kulturbyggnader och utställningar en mycket viktig roll. har ur dessa synvinklar ett antal egenskaper som gör resandet i landet intressant. Storstadsområdenas attraktioner och natur- och kulturupplevelser i allmänhet är exempel på faktorer som styr en stor del av resandet. är tillgång till skidterräng en avgörande faktor. För den utländske rekreationsresenären från och övriga delar av är det framför allt naturupplevelser i som lockar. För turister från t.ex. och påverkas valet av resmål oftast av ett allmänt intresse för och våra historiska och kulturella sevärdheter. Näringen bör i sin utveckling på ett miljömässigt balanserat sätt dra fördel av de naturliga förutsättningar som har för att attrahera rekreationsturis- ter. Den främsta tillgången är vår vidsträckta och orörda natur men också våra kulturella sevärdheter har dragkraft. Härtill kan man också uppmärksamma vårt geografiska läge som en del av och närheten till och de baltiska staterna. Den inhemska rekreationsresenärens resande sker till stor del med egen bil. Camping, övernattning i stugbyar samt hos goda vänner och släktingar spelar en stor roll. En utveckling av turistnäringens olika tjänster och en förbättrad samordning av samhällets insatser gagnar såväl den inhemske som den utländske rekreationsresenären. För tjänsteresorna till och inom är ofta en konferens den viktigaste delen av resan. Den svenska turistnäringen är relativt framgångsrik vad gäller olika former av evenemang, kongresser o.d. Näringen anses konkurrenskraftig inom detta område, vilket bör vara möjligt att ytterligare utveckla. För att kunna uppfylla turistpolitikens mål om att skall ha hög attrak- tionskraft som turistland krävs en samverkan mellan staten och branschens företag. Det finns flera skäl till detta. För det första har staten - och kommuner och landsting - ett ansvar för verksamheter som påverkar utbud och kvalitet på turisttjänster. Det gäller t.ex. naturskyddet, kulturmiljövården, planeringen av kommunikationerna, fritidsanläggningar av skilda slag samt utbildning och kompetensutveckling. För det andra svarar staten på olika sätt för en betydande del av de tjänster som skapar upplevelser. Framför allt gäller det kultursektorn med sevärdheter och evenemang. Även kommuner och landsting står för en stor del av denna typ av utbud. I likhet med annan samhällelig verksamhet är det också på rekreationsverk- samhetens område angeläget att utbudet inte enbart utnyttjas av några få grupper utan kommer också de breda folklagren till del. För det tredje kan staten medverka till att stärka turistnäringen genom bl.a. övergripande marknadsföring utomlands. Om enskilda företag skall svara för denna typ av marknadsföring finns risk för att den inte når optimal nivå. Om endast vissa företag står för kostnaderna, nyttiggör sig naturligtvis också andra företag effekterna av marknadsföringen. Det är därför motiverat att branschen gemensamt finansierar sådana informations- och marknadsföringsaktiviteter samt att även staten medverkar och stimulerar branschens gemensamma agerande. Det är därvid viktigt att denna typ av information koordineras med andra insatser som samhället finansierar för att informera om och driva intressen utomlands. Dit hör, vid sidan om utrikesförvaltningen, t.ex. investeringsfrämjandet samt exportråds och Svenska institutets verksamhet. Den av staten finansierade marknadsföringen bör vara inriktad på att skapa ett allmänt intresse för som resmål, och den bör således inte framhålla enskilda tjänster eller företag. När det gäller internationell rekreationsturism tar marknadsföringen oftast sin utgångspunkt i konsumentens intresse för ett land i dess helhet. Det första steget i marknadsföringen av är således att ge en övergripande information om landet i dess helhet med dess natur och kulturella särart som grund. Vad gäller konferenser och dylika arrangemang inom tjänstereseområdet är marknadsföringen å andra sidan mer inriktad på den enskilda regionens och ortens förtjänster. En marknadsföring av inriktad på att öka antalet rekreationsresenärer bör ta sin utgångspunkt i de unika tillgångar som landet har jämfört med andra länder. Som tidigare framhållits är den vidsträckta och orörda svenska naturen unik och väcker många resenärers intresse. Självklart är detta inte den enda faktorn utan med denna samverkar ett intresse för vår kultur och samhällsutveckling. Härav följer att en betydande del av marknadsfö- ringen bör understödja det potentiella intresse som föreligger för den svenska naturen. Konkret bör detta leda till en satsning på de glest bebyggda delarna av landet. bör satsningar på att utveckla kulturturismen i dessa delar ge positiva sysselsättningseffekter. Storstadsområdena , och utgör en viktig del i mångas resande och torde därför spela en strategisk roll även framöver. En viktig del av den internationella marknadsföringen bör vara att framhålla storstadsregionernas utbud. En nära samverkan bör därvid äga rum mellan marknadsföringsinsatser av centrala, regionala och lokala organ. Resor som kombinerar storstadsbesök med naturupplevelser i glesbygd får också allt större betydelse. En viktig del i en informations- och marknadsföringsstrategi bör vidare vara närhet och successivt alltmer utvecklade kontakter med och de baltiska staterna. torde komma att få en allt större ekonomisk betydelse, vilket även kommer att utveckla resandet i regionen. liksom övriga EU-medlemmar i regionen - , och - har ett gemensamt intresse av att bidra till att utveckla denna.