prop · GI0349 · 1995-01-01 00:00:00 — Enligt första stycket får utmätning för underhållsbidrag med företrädesrätt enligt 14 § äga rum utan hinder av konkursen. Dessutom får löneutmätning göras för konkursboets räkning. Detta är en teknisk nyhet. har konkursförvaltaren varit tvungen att vända sig direkt till arbetsgivaren eller motsvarande och själv administrera saken. I fortsättningen skall allt ske som löneutmätning i kronofogdemyndighetens regi. Om löneutmätning redan pågår när gäldenären försätts i konkurs, skall denna fortsätta för konkursboets räkning om inte förvaltaren begär annat. Detta framgår av andra stycket. Bestämmelserna har kommenterats i avsnitt 5.5. Paragrafen reglerar i sin nuvarande lydelse s.k. säkerhetsutmätning. Dessa regler föreslås upphävda enligt vad som sagts i avsnitt 6.1.2. 20-22 §§ Dessa paragrafer behandlar arbetsgivarens skyldigheter när det gäller löneutmätning. Med arbetsgivare jämställs annan som utger den förmån som är föremål för utmätning, se 2 §. 20-22 §§ motsvarar med språkliga justeringar i stort sett nuvarande 16-18 §§, till vilka också nuvarande 15 kap. 19 § hänvisar. I föreslagna 22 § finns dock en ny formulering som gäller den situationen att löneutmätning i och för sig skulle kunna ske på grundval av den formella lönen men att mer skulle kunna mätas ut om lönen inte var uppenbart för låg. I praktiken torde bestämmelsen tolkas som att denna situation omfattas, trots ordalydelsen som egentligen bara täcker den situationen att utmätning av lön inte alls kan ske. 23 § Paragrafen motsvarar i princip nuvarande 15 kap. 21 §. Den gäller gäldenärens ansvar i den situationen att arbetsgivaren har gjort löneavdrag men inte redovisat pengarna till kronofogdemyndigheten. gäller att gäldenären är betalningsskyldig, ifall införsel har skett för en fordran som avses i 15 kap. 1 § 2, dvs. skatter m.m., eller för en försäkringskassas fordran på grund av utgivet bidragsförskott enligt 15 § lagen (1964:143) om bidragsförskott. Kretsen av de fordringar i allmänna mål för vilka gäldenärens ansvar kan bortfalla bestäms i fortsättningen genom en hänvisning till 2 § indrivningslagen. För utländska skatter, avgifter och böter tillåts enligt dagens praxis inte något bortfall av gäldenärens ansvar. Utländska skatter m.m. har tydligt undantagits genom att de utländska skatterna etc. inte finns uppräknade i 2 § indrivningslagen. När det gäller bidragsförskotten föreslås ingen saklig ändring av dagens system. Även s.k. förlängt bidragsförskott omfattas enligt praxis. har tagits in en uttrycklig hänvisning till 12 § lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande. 24 § Paragrafen motsvaras av nuvarande 20 §. Den anger att beneficiereglerna i 5 kap. blir tillämpliga när lönen väl har betalats ut till gäldenären. 25 § Paragrafen motsvaras av nuvarande 21 § och 15 kap. 25 §. Den innehåller en straffbestämmelse för arbetsgivare. 13 kap. 1 § I första stycket har endast språkliga justeringar gjorts. Andra stycket motsvarar delvis nuvarande 15 kap. 22 § första stycket. En ändring är att den nya formuleringen ger utrymme för att redovisa ett underhållsbidrag för närmast påföljande månad redan någon före början av den månaden. Därigenom säkerställs att den underhållsberättigade kan få sina pengar redan på förfallodagen - som kan sägas regelmässigt vara den innan, eftersom underhållsbidrag oftast skall betalas förskottsvis - och inte först . 14 a § Paragrafen är ny. Den kompletterar reglerna i 14 § om i vilka fall medel inte får betalas ut utan säkerhet. Om medlen avser underhållsbidrag med företrädesrätt skall 14 § 3 och 5 inte tillämpas. Om det finns särskilda skäl skall dock punkt 5 tillämpas. Det är inte aktuellt att undanta övriga punkter i 14 §. Regleringen kommer på detta sätt att i sak överensstämma med dagens ordning (jfr 15 kap. 22 § andra stycket och 23 §). 16 kap. 5 § Ordet anstånd har bytts ut mot uppskov, jfr kommentaren till 12 a §. Även i övrigt har gjorts några språkliga justeringar. 12 a § Paragrafen gäller möjligheter att skjuta upp verkställighet. Såsom anmärkts i avsnitt 6.3 används därvid numera ordet uppskov när det är sökanden i målet som bestämmer och ordet anstånd när det gäller ett myndighetsbeslut. Paragrafen reglerar möjligheterna att uppskjuta verkställigheten i mål som inte gäller betalningsskyldighet, avhysning eller kvarstad, utan som gäller annan handräckning. För de flesta av dessa mål har det inte funnits några begränsningar i fråga om vilka uppskov som har kunnat ges. För mål som gäller återtagande av varor enligt konsumentkreditlagen (1992:830) eller lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan näringsidkare har dock funnits regler i de lagarna. Där har det beträffande verkställigheten i övrigt hänvisats till 16 kap. 10-12 §§ UB. När nu regler om uppskov i handräckningsmål ges i 12 a § är det naturligt att i de båda andra nämnda lagarna också hänvisa till utsökningsbalkens regler om uppskov och att därvid även flytta reglerna om anstånd till 12 a §. fastläggs alltså i denna paragraf i första stycket att sökanden inte får medge uppskov mer än två gånger eller för ansökan. Om så sker förfaller ansökan. För målen om återtagande (andra stycket) innebär detta endast den nyheten att ansökan förfaller om uppskov medges en tredje gång. 17 kap. 3 § I första stycket har redaktionella ändringar gjorts. I andra stycket i dess nuvarande lydelse anges att sökanden inte ansvarar för förrättningskostnad i mål om införsel. kan inte samma distinktioner upprätthållas, eftersom all verkställighet som gäller pengar då sker genom utmätning. Någon särskild inskränkning till just löneutmätning kan inte göras. I stället föreskrivs att i fortsättningen sökanden inte skall svara för förrättningskostnad i mål om utmätning för sådan fordran som vid löneutmätning har företrädesrätt enligt 7 kap. 14 §. 6 § Här föreslås regler för preskription av förrättningskostnader. Förslagen har behandlats i avsnitt 7.2. 7 § Nuvarande regel om införsel för förrättningskostnader upphävs. 8 § En korrigering har gjorts av en felaktig hänvisning i tredje stycket. 18 kap. 7 och 16 §§ Hänvisningarna till införsel har tagits bort. 12 § Paragrafen behandlar domstolsbeslut om inhibition. Det föreslås i första stycket ett tillägg som går ut på att ett förordnande att vidare verkställighet inte skall ske kan inskränkas till att avse att utbetalning inte skall göras av influtna medel i fall av löneutmätning för underhållsbidrag. Syftet med förslaget är att öppna en möjlighet att låta verkställigheten av löneutmätningen pågå men gardera gäldenärens rättigheter genom att tills vidare inte betala ut pengarna. Den nya bestämmelsen kan få särskild betydelse vid betalningar till personer i utlandet. Enligt punkt 1 skall lagändringarna träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Som tidigare angetts är siktet inställt på . Enligt punkt 2 första meningen skall de nya föreskrifterna tillämpas även i mål som har anhängiggjorts före ikraftträdandet beträffande förhållande som hänför sig till tiden därefter. Denna övergångsbestämmelse, som har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, tar sikte både på processuella och materiella regler. Såvitt gäller processuella frågor syftar regeln främst till att underlätta målhanteringen hos kronofogdemyndigheten genom att alla mål efter ikraftträdandet skall hanteras enligt samma regler oavsett om de kommit in till myndigheten före eller efter ikraftträdandet. Vissa specialregler ges i de följande punkterna för att uppnå denna likformiga hantering. När det gäller den materiella prövningen har Lagrådet, med hänvisning till att det remitterade förslaget enbart föreskrev att de nya föreskrifterna skall tillämpas även i mål som har anhängiggjorts före ikraftträdandet, uttalat följande. "Den materiella prövningen i domstol av beslut som fattats före ikraftträdandet styrs av allmänna rättsgrundsatser. Äldre rätt tillämpas på sådant som avser tid före ikraftträdandet. Så skall t.ex. löneavdrag för sådan tid bedömas enligt äldre regler för införsel resp. utmätning av lön. Med hänsyn till lydelsen av punkt 2 första meningen framgår dock detta inte helt klart av lagtexten. Den nämnda meningen bör förses med tillägget "beträffande förhållande som hänför sig till tiden därefter". - Såvitt avser tid efter ikraftträdandet skall som nämnt de nya materiella reglerna tillämpas. Här måste dock instansordningsprincipen beaktas. Om t.ex. en domstol efter överklagande i ett fall av löneexekution som första instans bestämmer utmätningsbelopp och förbehållsbelopp med tillämpning av de nya reglerna skulle denna princip riskera att åsidosättas. Domstolen kan då välja att i stället återförvisa målet till kronofogdemyndigheten för beslut i sådana frågor. Däremot skall domstolen uttala sig i andra typer av frågor som föranleds av överklagandet och som har betydelse för den fortsatta prövningen. Detta gäller t.ex. frågor om vilka inkomster och utgifter som skall få beaktas vid löneutmätning. Om domstolen bedömer att verkställighet överhuvudtaget inte skall få ske, kan återförvisning inte komma i fråga." Regeringen ansluter sig till vad Lagrådet har uttalat. Det är givetvis så att det blir domstolarna som oftast får anledning att efter ikraftträdandet tillämpa äldre materiella regler. Det kan dock även bli aktuellt för kronofogdemyndigheten, särskilt i fall av rättelse eller annan ändring av beslut. Enligt punkt 2 andra meningen skall efter ikraftträdandet de nya föreskrifterna om överklagande av beslut om utmätning tillämpas i fråga om överklagande av beslut om införsel. Denna regel har tillkommit efter förslag av Lagrådet. Den skall säkerställa att införselbeslut - både av kronofogdemyndighet och av domstol - skall kunna överklagas även efter ikraftträdandet. Punkt 3 gäller kronofogdemyndighetens omprövning av vissa beslut. Om det vid ikraftträdandet pågår verkställighet av ett beslut om införsel eller utmätning av lön, skall kronofogdemyndigheten ompröva beslutet med tillämpning av de nya föreskrifterna om löneutmätning. Det innebär att beslut om införsel om möjligt skall ändras till beslut om utmätning av lön och att därvid de nya reglerna om förbehållsbelopp vid löneutmätning skall börja tillämpas genast. Eftersom förbehållsbeloppen är något lägre vid den nuvarande införseln, innebär detta i sin tur att utmätningsbeloppen kan minska och i de fall då utrymme saknas måste löneexekutionen avbrytas. Vidare innebär denna övergångsbestämmelse att beslut om utmätning av lön som är under verkställighet skall omprövas med tillämpning av de nya reglerna; i dessa fall kan det därvid finnas utrymme för ett högre utmätningsbelopp, eftersom de nya förbehållsbeloppen, åtminstone för vuxna, är lägre än nuvarande utmätningsfria belopp. Andra meningen i punkt 3 har tillkommit på förslag av Lagrådet. Här föreskrivs beträffande löneexekutiva beslut som vid ikraftträdandet är föremål för prövning i domstol att kronofogdemyndigheten skall avvakta med omprövning enligt första meningen tills domstolsprövningen är avslutad. Detta står bäst i överensstämmelse med den ordning som redan gäller i fråga om rättelse och annan ändring av beslut; kronofogdemyndigheten brukar avstå från att vidta sådana ändringar efter det att ett mål har överlämnats till prövning i domstol (jfr prop. 1980/81:8 s. 167). Den omprövning som kronofogdemyndigheten enligt punkt 3 har att göra efter avslutad domstolsprövning kan givetvis sammanfalla med den prövning som myndigheten i ett återförvisningsbeslut åläggs att göra (jfr vad Lagrådet uttalat under punkt 2 om instansordningsprincipen). Enligt punkt 4 skall mål som har anhängiggjorts före ikraftträdandet vid beräkning av den ettåriga handläggningstiden enligt 4 kap. 9 § anses ha kommit in till kronofogdemyndigheten för ikraftträdandet. Enligt punkt 5 skall en ansökan om införsel som gjorts före ikraftträdandet anses som en ansökan om utmätning med begäran om begränsad tillgångsundersökning. 11.2Förslaget till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) 41 § 2 mom. Lagrummet behandlar jämkning av avdrag för kvarstående skatt och förbehållsbelopp för den skattskyldige. Första stycket i sin nuvarande lydelse har ibland skapat osäkerhet om hur förbehållsbeloppet skall bestämmas i de fall den skattskyldige även har inkomster vid sidan av lönen från huvudarbetsgivaren. Stycket har omformulerats i förtydligande syfte. Ingen ändring i sak är åsyftad. Sidoinkomster medför alltså även i fortsättningen att förbehållsbeloppet sänks i motsvarande mån. I andra stycket har gjorts ett tillägg. Det är en föreskrift att ett förbehållsbelopp som beslutats i ett mål om utmätning av lön hos en kronofogdemyndighet skall tillämpas också i fråga om avdrag för kvarstående skatt. Sakligt sett är detta ingen nyhet. Motsvarande regel finns nu i 15 kap. 9 § andra stycket UB. Regeln har emellertid sin naturliga placering i uppbördslagen. 45 § 3 mom., 75 a § och 76 § Dessa paragrafer har anpassats till att reglerna om införsel upphävs. 11.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt 18 § har anpassats till de nya reglerna om utmätning av lön. 11.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1970:215) om arbetsgivares kvittningsrätt Förslaget gäller ändringar i 5 §. I första-tredje styckena är ändringarna av redaktionell art. Fjärde stycket gäller överklagande av kronofogdemyndighetens beslut enligt andra stycket om fördelning av pengar, som flyter in genom löneutmätning, mellan en arbetsgivare som har en kvittningsgill fordran och utmätningsborgenären. Sådana beslut överklagas till hovrätten. Genom lagändringar som gäller från har bestämts att flertalet övriga beslut av kronofogdemyndighet skall överklagas till tingsrätt. Samma ordning bör gälla även för den här aktuella måltypen. En föreskrift om överklagande till tingsrätten kompletteras med en hänvisning till reglerna i 18 kap. UB. Om ett beslut av en kronofogdemyndighet meddelas före ikraftträdandet skall det överklagas enligt äldre bestämmelser, även om själva överklagandet sker efter ikraftträdandet. 11.5Förslaget till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) De aktuella paragraferna har anpassats till de nya reglerna om utmätning av lön. 11.6Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Andra stycket i 9 kap. 3 § har anpassats till de nya reglerna om utmätning av lön. 11.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl. 12 och 18 §§ Förslaget har kommenterats i anslutning till 16 kap. 12 a § UB. 14 § i förevarande lag innehåller regler om anstånd med verkställighet som kan meddelas av sökanden i målet eller av kronofogdemyndigheten. I 12 § görs hänvisning till utsökningsbalken såvitt gäller vissa andra verkställighetsregler. När nu regler om anstånd och uppskov tas in i 16 kap. 12 a § UB upphävs 14 § i förevarande lag och hänvisning i 12 och 18 §§ sker till utsökningsbalken även i dessa avseenden. 16 § Ändringen gäller överklagande av kronofogdemyndighetens beslut i fråga om handräckning. Såsom redovisats under avsnitt 11.4 överklagas numera flertalet av kronofogdemyndighetens beslut till tingsrätt. Enligt denna paragraf är det dock fortfarande hovrätten som gäller. Besluten i fråga är av den arten att de lämpligen bör överklagas till tingsrätt. En föreskrift därom kompletteras med en hänvisning till reglerna i 18 kap. UB. Av detta kommer att följa att sådana beslut av kronofogdemyndigheten skall överklagas från det att klaganden fick del av beslutet, jfr 18 kap. 7 § femte stycket UB. Liksom enligt dagens regler föreskrivs också att hovrättens beslut inte får överklagas. För mål där ansökan om handräckning har gjorts före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser gälla. Detta får viss betydelse för sökandens möjligheter att medge uppskov med verkställigheten (12, 14 och 18 §§). Överklagande skall dock ske enligt de nya reglerna om beslutet meddelas efter ikraftträdandet, vilket framgår av sista meningen. 11.8Förslaget till lag om ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189) Ändringarna är av redaktionell och språklig art och innebär en anpassning till den numera gängse terminologin för överklagande och därmed sammanhängande frågor. 11.9Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare Bestämmelserna i 18 § har anpassats till de nya reglerna om utmätning av lön. 11.10 Förslaget till lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617) I 6 § 1 har hänvisningen till 15 kap. UB tagits bort och i 6 § 5 har begreppet införsel tagits bort. 11.11 Förslaget till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) 3 kap. 4 § I första stycket läggs fast den nyheten att ett eventuellt ianspråktagande av gäldenärens lön m.m. även under konkurs skall ske genom löneutmätning som handhas av kronofogdemyndigheten på begäran av förvaltaren. I andra stycket erinras om att en pågående löneutmätning kan fortsätta enligt 7 kap. 19 § UB trots ett konkursutbrott, om utmätningen sker för konkursboets räkning. 7 § Ändringen är av redaktionell art. 7 kap. 14 a § I detta kapitel, som handlar om bl.a. förvaltningen av konkursboet, har tagits in en ny paragraf med erinran om de regler enligt vilka förvaltaren kan få till stånd utmätning av lön m.m. Om en förvaltare vid tiden för ikraftträdandet redan har börjat ta i anspråk gäldenärens lön enligt nu gällande regler i 3 kap. 4 § tredje stycket, kan detta fortsätta även efter ikraftträdandet av de nya reglerna. 11.12 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1488) om handläggning av vissa ersättningar till den som tjänstgör inom totalförsvaret I 3 § har begreppet införsel tagits bort. 11.13 Förslaget till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497) 6 och 24 §§ har ändrats med anledning av de nya reglerna om utmätning av lön. 11.14 Förslaget till lag om ändring i konsumentkreditlagen (1992:830) Hänvisningarna i 32 § har anpassats till ändringarna i lagen om avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl. (avsnitt 11.7). Genom hänvisningen till 16 § i den lagen kommer beslut om handräckning enligt konsumentkreditlagen också att överklagas till tingsrätt. När det gäller övergångsbestämmelserna hänvisas till motsvarande regler vad gäller lagen om avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl. 11.15 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. 2 § I första stycket anges att införsel enligt 15 kap. UB får ske för fordringar som påförts enligt bestämmelserna i vissa i paragrafen uppräknade lagar. Det handlar i detta sammanhang om flertalet allmänna mål. Införsel i sådana mål motsvaras i det nya systemet av löneutmätning med företrädesrätt enligt 7 kap. 14 § UB, som i sin tur innehåller en hänvisning till förevarande paragraf. Andra stycket erinrar i nuvarande lydelse om regeln i 15 kap. UB om att införsel får ske för böter och viten. I sin nya lydelse anger paragrafen att under indrivningen gäller bestämmelserna i 7 kap. 14 § UB om företrädesrätt vid utmätning av lön dels för böter och viten, dels för fordringar som påförts enligt bestämmelserna i de i paragrafen uppräknade lagarna. Härvid har nuvarande andra stycket arbetats in i första stycket. 6 § En redaktionell ändring har gjorts till följd av ändringarna i 4 kap. UB. 13 § I punkt 2 har gjorts en redaktionell ändring med anledning av de nya bestämmelserna om utmätning av lön. 11.16 Förslaget till lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334) I 8 § andra stycket görs en redaktionell ändring med anledning av den nya regleringen av förbehållsbelopp i utsökningsbalken och i 25 § tas begreppet införsel bort. 11.17 Förslaget till lag om ändring i sjölagen (1994:1009) I 3 kap. 48 § tas begreppet införsel bort. I denna rapport behandlas frågor om löneexekution och anstånd. Dessutom föreslås ändringar i handläggningsordningen vid kronofogdemyndigheterna. Beträffande löneexekutionen föreslås att endast ett löneexekutivt institut skall finnas. All löneexekution sker då som löneutmätning som exekutionsformen införsel upphör. Den nuvarande företrädesrätten för underhållsbidrag och skatter m.m. (flertalet allmänna mål) kvarstår inom ramen för löneutmätningsförfarandet. Beträffande den löneexekutiva företrädesrätten för allmänna mål föreslås att företräde skall ges för sådan fordran som avses i 2 § lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter. Härigenom överensstämmer förmånsrätten avseende allmänna mål vid ianspråktagande av restitutionsfordringar (överskjutande skatt) och utmätning av lön. För all löneutmätning tillämpas samma förbehållsbeloppsnivå, vilken höjs något i förhållande till det nu gällande utmätningsfria beloppet. Detta är motiverat bl.a. med hänsyn till att tidskonsumtionsbestämmelsen avseende den nuvarande löneutmätningen föreslås borttagen. har dock möjlighet att under vissa förutsättningar medge gäldenär anstånd under pågående löneutmätning. Bestämmelserna om verkställighet under konkurs föreslås ändrade så att löneutmätning kan ske även under konkursen. Förvaltare kan för konkursbos räkning hos kronofogdemyndighet begära löneutmätning. Försätts gäldenär i konkurs under pågående löneutmätning fortsätter utmätningen för konkursboets räkning, om inte konkursförvaltaren begär att verkställigheten skall upphöra. Särskild löneutmätning för underhållsbidrag tillåts dock under konkurs. Målhanteringen avsende enskilda fordringsanspråk (enskilda mål) föreslås ändrad så att målen handläggs i ettårsperioder. Detsamma gäller sådana allmänna mål som redovisas till uppdragsgivaren efter avslutad verkställighet (s.k. handräckningsmål). Undantag görs dock för de ovannämnda löneutmätningarna som pågår under konkurs. Om borgenär önskar förlänga verkstäligheten för ytterligare en ettårsperiod kan ansökan härom (s.k. förnyelseansökan) inges till kronofogde- myndigheten redan under den senare delen av den första ettårsperioden. Förslaget medför att målen inte kommer att skickas fram och tillbaka mellan kronofogdemyndighet och sökande i lika stor omfattning som . Ändring föreslås i preskriptionslagen så att förslaget om förnyelseansökan i preskriptionshänseende jämställs med gällane regler vid återredovisning av mål till sökanden efter avslutad verkställighet. Förutom utredning och verkställighet föreslås att mål kan vara föremål för ett bevakning, som är ett vilande indrivningsförfarande. utmäts i förekommande fall restitutionsfordran och lös egendom som blir känd för kronofogdemyndigheten (t.ex. vid samordning med annat mål). Borgenär kan genom tilläggsansökan begära att myndigheten utreder gäldenärens inkomstförhållanden eller efterforskar förekomsten av utmätningsbar lös och fast egendom. I förekommande fall görs dessutom utmätningsåtgärder. Borgenär kan inskränka sin utmätningsansökan till att avse utredning om gäldenärens anställnings- och inkomstförhållanden (begränsad tillgångs- undersökning). I övriga fall efterforskas även förekomsten av lös och fast egendom (fullständig tillgångsundersökning). skall göra utredningåtgärder i den omfattning som begärs av borgenären. När det är fråga om den begränsade tillgångsundersökningen kan, om det anses vara lämpligt, dock utmätning föras av sådan lös egendom som är eller blir känd hos kronofogdemyndigheten, t.ex. vid samordning med annat mål. Aktualiseras utbetalning av restitutionsfordran utmäts den oberoende av yrkande om utmätning. Borttagandet av införselinstitutet innebär att en underhållsberättigad (även försäkringskassa) inte som behöver lämna in två ansökningar avseende samma fordringsanspråk för att få löneexekution och utmätning av överskjutande skatt. Det räcker med en begäran om t. ex. begränsad tillgångsundersökning. Kronofogdemyndigheterna debiterar i pågående mål skuld för nytillkomna bidragsmånader och krediterar preskriberade bidrag. Den ettåriga handläggningstiden förlängs utan särskilt yrkande om löneutmätning pågår. Anståndsreglerna vid utmätning har anpassats till förslaget om ettårig handläggning. Sökande får under handläggningsperiod inte lämna anstånd mer än två gånger. Ett anstånd får inte tillämpas mer än .