prop · GI03112 · 1995-01-01 00:00:00 — Samlingsbegreppet för all tjänstgöringsskyldighet med plikt föreslås i stället bli totalförsvarplikt och den som fullgör totalförsvarsplikt kommer att benämnas totalförsvarspliktig. Totalförsvarsplikten skall enligt förslaget fullgöras som värnplikt, civilplikt eller allmän tjänsteplikt. Den som får rätt att fullgöra sin plikttjänstgöring som vapenfri kommer att fullgöra civilplikt. Förslaget till lag om totalförsvarsplikt, 5 kap. 19 §, innehåller ett bemyndigande som i det närmaste motsvarar bemyndigandet i 2 § lagen om vapenfri tjänst. Detta innebär att bolag, föreningar, samfälligheter och andra enskilda där tjänstgöring med civilplikt fullgörs kan ges rätt att besluta om ledighet och förmåner för den pliktpersonal som tjänstgör hos dem. Regeringen har i prop. 1993/94:31 Rätt för enskild utbildningsanordnare att besluta i fråga om förmåner och ledighet för vapenfria tjänstepliktiga närmare redogjort för skälen till varför de organ som - enligt den nuvarande lagstiftningen - anförtrotts att handlägga sådana ärenden bör anges i bilagan till sekretesslagen. En ändring i bilagan till sekretesslagen bör göras så att denna anpassas till den nya lagen. De i lagrådsremissen föreslagna lagändringarna, utom såvitt gäller ändringarna i sekretesslagens bilaga, bör träda i kraft . Beträffande ändringarna i bilagan till sekretesslagen bör de träda i kraft och äldre regler som hänför sig till ärenden om prövning av frågor om förmåner och ledighet för vapenfria tjänstepliktiga gälla även efter ikraftträdandet. I övrigt synes några övergångsbestämmelser inte vara nödvändiga. Sammanfattning EU tillämpar inte någon generell offentlighetsprincip och någon motsvarig- het till den svenska handlingsoffentligheten och meddelarfriheten finns inte inom gemenskapen. Rådet och kommissionen tillämpar dock numera en princip som närmar sig våra regler om handlingsoffentlighet. Offentlighetsreglerna ser olika ut i EU och dess medlemsländer. EU ställer inte heller krav på att reglerna om offentlighet och sekretess skall harmoniseras utan varje medlemsland får ha den lagstiftning som passar förhållandena i det landet bäst. Den svenska offentlighetsprincipen som sådan berörs inte av ett medlemskap. Däremot kan den indirekt komma att påverkas inom sakområden som tillhör EG:s kompetens genom gemenskapsrättsliga offentlighets- och sekretessregler. I debatten om den svenska offentlighetsprincipens förhållande till ett EU-medlemskap har bl.a. sekretesslagens bestämmelser om utrikessekretess och frågan om vilken betydelse dessa kommer att få vid ett svenskt medlemskap i uppmärksammats. Min uppgift har varit att överväga om ett EU-medlemskap ger anledning att ändra bestämmelserna om utrikessekretessen. Utgångspunkten för arbetet har varit att offentlighetsprincipen inte skall försvagas utan helst stärkas. Inriktningen på arbetet har således varit att eventuella förslag skall leda till ökad öppenhet. Vidare har jag haft i uppgift att belysa meddelarfriheten i ett EU-perspektiv samt frågan huruvida den nuvarande instansordningen vid prövning av utrikessekretessärenden är rationell från olika synpunkter. I betänkandet används begreppet Europeiska unionen (EU) för den helhet av samarbetsområden som avses med . Europeiska gemenskaperna (EG) betecknar de traditionella samarbetsområden som regleras i Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG), Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG), numera Ekonomiska gemenskapen (EG), och Europeiska Atomenergigemenskapen (Euratom). Jag betecknar gemenskapernas regelverk som och rättsakterna som EG-rättsakter. I perspektivet av ett EU-medlemskap kommer internationella samarbete att intensifieras, såväl till omfattning som djup. Det utrikespolitiska samarbetet kommer att omfatta sakområden som betraktats som främst inrikespolitiska. Frågor som är av inrikespolitisk karaktär kan därför komma att falla inom utrikessekretessens område. Enligt den nuvarande lydelsen av 2 kap. 1 § sekretesslagen gäller en strängare utrikessekretess hos regeringen och inom utrikesförvaltningen än hos andra myndigheter. Det saknas skäl att behålla denna åtskillnad mellan olika myndigheter. Med hänsyn till EU-samarbetets omfattning och karaktär är det bl.a. för att säkra det demokratiska inflytandet av största vikt att den svenska beredningen av gemenskapsfrågorna sker under största möjliga öppenhet. Önskemålet om ökad öppenhet i utrikesfrågorna talar för att ett skaderekvisit med presumtion för offentlighet bör införas för alla myndigheter. Jag föreslår därför att det införs ett enhetligt rakt skaderekvisit för hela utrikessekretessens område. Förslaget innebär att man skall förordna om utrikessekretess endast om det kan antas att det stör mellanfolkliga förbindelser eller på annat sätt skadar landet om uppgiften röjs. Meddelarfriheten som sådan påverkas inte av ett medlemskap i . Däremot kan den ifrågasättas inom de rättsområden som tillhör EG:s kompetens. Jag föreslår inte några ändringar som rör meddelarfriheten. Skulle en konflikt uppstå mellan de svenska bestämmelserna om meddelarfrihet och EG-rätten bör vi aktivt försvara vår egen rättstradition på detta område. Prövningen av en framställning om att få ta del av en allmän handling där 2 kap. 1 § sekretesslagen kan vara tillämplig innefattar en avvägning mellan intresset att tillgodose offentlighetsprincipen och den skada ett utlämnande av en uppgift kan få för mellanfolkliga förbindelser. Vid skadeprövningen måste således i många fall också de utrikespolitiska konsekvenserna för vägas in. Ett avslag på en begäran att få ta del av en allmän handling hos en utlandsmyndighet prövas av Kammarrätten i och slutligen av Regeringsrätten. En begäran att få ta del av en allmän handling hos prövas av departementschefen och i sista hand av regeringen. Genom skilda besvärsordningar har det förekommit att prövningen av sekretessfrågan utfallit olika. För att bl.a. förtroendet för förmåga att skydda handlingar av utrikespolitiskt känsligt slag inte skall undergrävas, bör mitt förslag om ett enhetligt rakt skaderekvisit i 2 kap. 1 § sekretesslagen förenas med en bestämmelse om att begäran att få ta del av handling som förvaras inom utrikesrepresentationen skall prövas av om handlingen innehåller uppgifter som kan antas omfattas av utrikessekretess. Lag om ändring i sekretesslagenHärigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100)[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 1 § Sekretess gäller hos Sekretess gäller för regeringen och inom uppgift som angår utrikesrepresentationen förbindelser för uppgift som angår med annan stat eller i förbindelser övrigt rör annan stat, med annan stat eller i mellanfolklig övrigt rör annan stat, organisation, mellanfolklig myndighet, medborgare organisation, eller juridisk person myndighet, medborgare i annan stat eller eller juridisk person statslös, om det kan i annan stat eller antas att det stör statslös, om det inte står klart att mellanfolkliga för- uppgiften kan röjas bindelser eller på utan att detta stör annat sätt skadar lan- det om uppgiften röjs. mellanfolkliga I fråga om uppgift i förbindelser eller på allmän handling gäller annat sätt skadar sekretessen i högst landet. Sekretess gäller hos Begäran att få ta del annan myndighet än som av handling som avses i första stycket förvaras inom utrikes- för uppgift som anges representationen skall där, om det kan antas prövas av Ut- att det stör om mellanfolkliga förbin- handlingen innehåller delser eller på annat uppgifter som kan sätt skadar landet om antas vara omfattade uppgiften röjs. av sekretess enligt I fråga om uppgift i denna paragraf. allmän handling gäller sekretessen i högst . ------------------- Denna lag träder i kraft . Har talan mot beslut, som meddelats före , efter nämnda dag fullföljts hos myndighet som då är behörig att pröva överklagandet, skall den myndigheten överlämna besvären till myndighet som är behörig enligt de nya bestämmelserna. **Fotnot** [1] Lagen omtryckt i SFS 1992:1474. Yttranden över Utredningen om utrikessekretessens betänkande (SOU 1994:49) har till avgetts av riksbank, ombudsmän, över och , Kammarrätten i , Kammarrätten i , , Riksåklagaren, , , generalkonsulat , , , ständiga representation vid , delegation vid de europeiska gemenskaperna (EG), Styrelsen för internationell utveckling (SIDA), , Försvarsmaktens organisationsmyndighet, , Finansinspek- tionen, , , , , , , Styrelsen för teknisk ackreditering, , , , vid , vid , Juridiska fakultetsstyrelsen vid , vid , efter hörande av handelhögskolans fakultetsnämnd och samhällsvetenskapliga fakultetsnämnden, , , , , , , Lant- brukarnas , , , Tidningarnas telegrambyrå, , och . Riksåklagaren har överlämnat yttranden från överåklagarna vid regionåklagar- myndigheterna i , och . har bilagt yttranden från polismyndigheterna i och . Sammanfattning av promemorieförslaget om sekretess för uppgifter hos I promemorian föreslås en ändring av 7 kap. 9 § sekretesslagen som innebär att en bestämmelse införs som reglerar sekretessen i specialpedagogisk stödverksam- het. De uppgifter för vilka sekretess föreslås gälla är uppgifter om enskildas personliga förhållanden. Vidare föreslås att meddelarfriheten inskränks i samma utsträckning som gäller beträffande övriga uppgifter som regleras i 7 kap. 9 § sekretesslagen. Lagen förslås träda i kraft . Förslag till Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom förskrivs att 7 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 9 § Sekretess gäller i , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan samt i en riksinternatskola för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller på samma område dels i skolans elevvårdande verksamhet i övrigt för uppgift om enskilds personliga förhållanden, dels för uppgift som hänför sig till ärende om tillrättaförande av elev eller om skiljande av elev från vidare studier. Sekretessen gäller dock endast, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i eller i annat ärende som som har nämnts. Sekretess gäller inom utbildningsväsendet i övrigt för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog, kurator eller syofunktionär, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Dessutom gäller inom arbetsmarknadsutbildningen, den kommunala vuxenutbildningen, vuxenutbildningen för psykiskt utvecklingsstörda, svenskundervisningen för invandrare (sfi) och folkhögskolan sekretess i annan elevvårdande verksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller i specialpedagogisk stödverksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Yttranden över promemorian om sekretess för uppgifter hos i skolan (dnr 94-425) har till avgetts av ombudsmän, i , , i skolan, och . Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § och 7 kap. 9 § samt bilagan till sekretesslagen (1980:100)[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 1 § Sekretess gäller hos Sekretess gäller för regeringen och inom uppgift som angår utrikesrepresentationen förbindelser för uppgift som angår med annan stat eller i förbindelser övrigt rör annan stat, med annan stat eller i mellanfolklig organi- övrigt rör annan stat, sation, myndighet, mellanfolklig medborgare eller juri- organisation, disk person i annan myndighet, medborgare stat eller statslös, om eller juridisk person det kan antas att det i annan stat eller stör statslös, om det inte mellanfolkliga för- står klart att bindelser eller på uppgiften kan röjas annat sätt skadar lan- utan att detta stör det om uppgiften röjs. mellanfolkliga förbindelser eller på annat sätt skadar landet. Sekretess gäller hos annan myndighet än som avses i första stycket för uppgift som anges där, om det kan antas att det stör mellanfolkliga förbindelser eller på annat sätt skadar landet om uppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . **Fotnot** [1] Lagen omtryckt 1992:1474. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 9 § Sekretess gäller i , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan samt i en riksinternatskola för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller på samma område dels i skolans elevvårdande verksamhet i övrigt för uppgift om enskilds personliga förhållanden, dels för uppgift som hänför sig till ärende om tillrättaförande av elev eller om skiljande av elev från vidare studier. Sekretessen gäller dock endast, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i elevvårdsärende eller i annat ärende som har nämnts. Sekretess gäller inom Sekretess gäller inom utbildningsväsendet i utbildningsväsendet i övrigt för uppgift som övrigt för uppgift som hänför sig till hänför sig till psykologisk under- psykologisk sökning eller undersökning eller behandling och för behandling och för uppgift om enskilds uppgift om enskilds personliga förhållanden personliga förhållanden hos psykolog, kurator hos psykolog, kurator eller syofunktionär, om eller syofunktionär, om det inte står klart att det inte står klart att uppgiften kan röjas uppgiften kan röjas utan att den som utan att den som uppgiften rör eller uppgiften rör eller någon honom närstående någon honom närstående lider men. Dessutom lider men. Dessutom gäller inom arbets- gäller inom arbets- marknadsutbildningen, marknadsutbildningen, den kommunala den kommunala vuxenutbildningen, vuxenutbildningen, vuxenutbildningen för vuxenutbildningen för psykiskt utvecklingsstörda, utvecklingsstörda, svenskundervisningen svenskundervisningen för invandrare (sfi) för invandrare (sfi) och folkhögskolan och folkhögskolan sekretess i annan sekretess i annan elevvårdande verksamhet elevvårdande verksamhet för uppgift om enskilds för uppgift om enskilds personliga förhållanden, personliga förhållanden, om det kan antas att om det kan antas att den som uppgiften rör den som uppgiften rör eller någon honom eller någon honom närstående lider men om närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller i specialpedagogisk stödverksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Bilaga[2]Nuvarande lydelse I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. Bolag, förening eller prövning av frågor om stiftelse som enligt förmåner och ledighet för regeringens bestämmande en vapenfri tjäns- anordnar vapenfri tepliktig (SFS tjänst 1966:413 och 1993:1279) -------------------------------------------------------------------------------- I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. Bolag, föreningar, prövning av frågor om samfälligheter eller ledighet och förmåner för andra enskilda där totalförsvarspliktiga totalförsvarspliktiga som fullgör civilplikt fullgör civilplikt (SFS 1994:000) -------------------------------------------------------------------------------- Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller alltjämt i fråga om uppgifter som hänför sig till ärenden om prövning av frågor om förmåner och ledighet för en vapenfri tjänstepliktig. **Fotnot** [2] Senaste lydelse 1993:1685. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: justitierådet , justitierådet . , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: Enligt remissprotokollet svarar de gemenskapsrättsliga sekretessregler som har intagits i förordningar mot bestämmelser i sekretesslagen. Om det inom gemenskaperna skulle komma att meddelas en förordningsregel om sekretess som saknar motsvarighet i sekretesslagen, uppstår en diskrepans mellan den direkt tillämpliga gemenskapsrättsliga bestämmelsen och sekretesslagen. Den gemenskapsrättsliga bestämmelsen skall då tillämpas. I anslutning härtill har i remissprotokollet anförts att, om det mot förmodan skulle bli aktuellt att tillämpa en sådan regel, det bör kunna ske på ett sätt som står i samklang med sekretesslagens bestämmelser för liknande slag av uppgifter. I anledning härav vill Lagrådet framhålla följande. Enligt 2 kap. 2 § första stycket tryckfrihetsförordningen får rätten att ta del av allmänna handlingar begränsas endast om det är påkallat med hänsyn till vissa där angivna intressen. I andra stycket föreskrivs att sådan begränsning skall anges noga i bestämmelse i en särskild lag eller, om så i visst fall be- finns lämpligare, i annan lag vartill den särskilda lagen hänvisar. Det kan ifrågasättas om vad har sagts om tillämpning av en gemen- skapsrättslig bestämmelse angående sekretess är väl förenligt med regleringen i 2 kap. 2 § andra stycket tryckfrihetsförordningen och syftet bakom den bestämmelsen. Det kan nämnas att den nya bestämmelse som i prop. 1993/94:114 har föreslagits i 10 kap. 5 § regeringsformen inte synes kunna inverka på frågan. Utifrån vad som anförts i remissprotokollet förefaller det emellertid som om det knappast är fråga om något praktiskt problem. I remissen föreslås att ändringslagen skall träda i kraft . Det i prop. 1994/95:6 framlagda förslaget till lag om totalförsvarsplikt, till vilket de föreslagna ändringarna i bilagan anknyter, avses emellertid träda i kraft . Förslaget till ändring av bilagan kan inte träda i kraft före lagen om totalförsvarsplikt. Ikraftträdandet av ändringarna i bilagan bör därför samordnas med ikraftträdandet av nämnda lag. Med hänsyn till det anförda föreslår Lagrådet att ikraftträdandebestämmelsen ges följande lydelse: "Denna lag träder i kraft, såvitt avser bilagan, och i övrigt ." Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1994/95:112 Utrikessekretess m.m.