prop · GI038 · 1995-01-01 00:00:00 — - Lagen (1916:235) om försäkring för olycksfall i arbete - Lagen (1929:131) om försäkring för vissa yrkessjukdomar - Värnpliktslag (1941:967) - Lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag - Lagen (1950:261) om ersättning i anledning av kroppsskada, ådragen under militärtjänstgöring (militärersättningslag) - Lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring - Lagen (1954:246) om krigsförsäkring för sjömän m.fl. - Förordningen (1954:249) om ersättning i anledning av kroppsskada, ådragen under tjänstgöring i civilförsvaret - Förordningen (1954:247) om ersättning av statsmedel vid olycksfall, som till följd av krigsåtgärd drabba sjömän m.fl. - Förordningen (1954:248) om ersättning av statsmedel vid olycksfall, som till följd av krigsåtgärd drabba fiskare - Förordningen (1954:250) om ersättning i anledning av kroppsskada, ådragen under vistelse å anstalt m.m. - Lagen (1955:469) angående omreglering av vissa ersättningar enligt lagen (nr 235) om försäkring för olycksfall i arbete m.m. - Lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst - Civilförsvarslagen (1960:74) - Lagen (1962:303) om förhöjning av vissa ersättningar i anledning av yrkesskada m.m. - Lagen (1962:381) om allmän försäkring - Lagen (1962:382) om införande av lagen om allmän försäkring - Lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension - Lagen (1964:143) om bidragsförskott - Lagen (1966:413) om vapenfri tjänst - Lagen (1967:919) om värdesäkring av yrkesskadelivräntor m.m. - Lagen (1969:205) om pensionstillskott - Lagen (1973:60) om handläggning av vissa ärenden angående ersättning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring m.m. - Studiestödslagen (1973:349) - Lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd - Brandlagen (1974:80) - Lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring - Förordningen (1976:536) om utbildningsbidrag för doktorander - Värnpliktsförmånsförordningen (1976:1008) - Förordningen (1976:1011) om förmåner till civilförsvarspliktiga - Lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd - Lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada - Lagen 1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän - Lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring - Lagen (1981:691) om socialavgifter - Förordningen (1982:842) om vissa sjukförsäkringsersättningar för sjömän - Förordningen (1984:523) om bidrag till arbetslösa m.fl. som startar egen näringsverksamhet - Lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare - Lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande - Lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn - Lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag - Lagen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning - Lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade - Lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn - Lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård - Lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare - Förordningen (1989:447) om förmåner m.m. till viss hälso-och sjukvårdspersonal vid tjänstgöring inom försvarsmakten - Lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn - Lagen (1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension - Lagen (1991:1488) om handläggning av vissa ersättningar till den som tjänstgör inom totalförsvaret - Lagen (1992:148) om särskilt bidrag till ensamstående med barn - Lagen (1993:389) om assistansersättning - Lagen (1993:737) om bostadsbidrag - Lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer - Lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension - Lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst - Lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag Socialförsäkringsregisterlagen bör omfatta regler om registerinnehåll, registeransvar, sambearbetning, terminalåtkomst, utlämnande, sökbegrepp, gallring och information. Beslut om att inrätta ett register skall fattas av regeringen i form av en förordning. I denna skall närmare anges för vilken handläggning registret skall användas varvid regeringen har att hålla sig inom de gränser för ändamålsbestämningen som lagen anger. Som föreslås i det följande bör i förordning även kunna tas in vissa bestämmelser om registerändamål, registerinnehåll, terminalåtkomst, utlämnande av uppgifter och sökmöjligheter inom de gränser lagen anger. Det bör också finnas möjlighet för regeringen att genom föreskrifter ytterligare begränsa användningen av ett socialförsäkringsregister för att skydda den personliga integriteten hos de registrerade. En reglering av registerföringen på socialförsäkringsområdet efter dessa riktlinjer bör enligt vår mening väl tillgodose integritetsintressena som den medger erforderlig flexibilitet. Regeringens förslag: Ett socialförsäkringsregister får i den utsträckning regeringen föreskriver användas för handläggning av ärenden som enligt lag eller förordning ankommer på försäkringskassorna eller RFV. Registret får även användas av kassorna och verket för förberedande åtgärder för sådan handläggning. Ett socialförsäkringsregister får i den utsträckning regeringen föreskriver användas för utbetalning av sådana förmåner och ersättningar som avses i 2 § lagen om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna samt för inbetalning av avgifter för frivillig sjukpenningförsäkring och för sådana försäkringar som avses i 6 § nämnda lag. Vidare får i den utsträckning regeringen föreskriver ett socialförsäkringsregister användas av Statens löne- och pensionsverk och Kommunernas handläggning av ärenden om utbetalning av socialförsäkringsförmåner och samordning av avtalspensionsförmåner. Registren får dessutom användas av RFV och respektive försäkringskassa för tillsyn, uppföljning, utvärdering och framställning av statistik. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens utom vad gäller att ett socialförsäkringsregister skall få användas för inbetalning av avgifter för frivillig sjukpenningförsäkring och för sådana försäkringar som avses i 6 § lagen om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna, dvs. arbetsgivares avgifter för försäkring mot kostnader för sjuklön och viss semesterlön. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har godtagit utredningens ändamålsbeskrivningar eller lämnat dem utan erinran. Några remissinstanser är dock kritiska på denna punkt. Arbetarskyddsstyrelsen föreslår att registerändamålen utvidgas till att även omfatta behov av information eftersom den information som kommer att finnas i socialförsäkringsregistren inklusive de lokala sjukförsäkringsregistren är av stort värde för verksamhet. Alternativt måste behov av information tillgodoses i anslutning till författningsregleringen avseende specifika register. Även TCO påpekar behov av uppgifter och anser att ändamålsbestämmelserna i lagen bör omfatta detta behov. finner det värdefullt att RFV och försäkringskassorna skall ha möjlighet använda registren för uppföljning, utvärdering och statistik och att denna möjlighet ges stöd i lag. bör dock även andra myndigheter som och Arbetarskyddsstyrelsen ha denna möjlighet. En sådan utvidgning förordas också av . Skälen för regeringens förslag: För att hindra otillbörligt intrång i registrerade personers integritet måste ändamålet med registren uttömmande anges i lagen. Datalagens bestämmelser innebär att den som för ett personregister är skyldig att se till att inga andra uppgifter registreras än sådana som står i överensstämmelse med ändamålen och att ett register inte används i strid med dessa. Ändamålsbeskrivningen i socialförsäkringsregisterlagen kommer alltså att utgöra ramen för registrens användning och innehåll. Socialförsäkringsregistren bör byggas upp för att tjäna som stöd för försäkringskassornas och RFV:s verksamhet. Sammantaget kommer registren att omfatta hela befolkningen och innehålla en stor mängd uppgifter. Myndigheter och andra kan därför vara intresserade av att få ta del av innehållet i registren liksom av att innehållet och bearbetningsmöjligheterna anpassas till behov utanför socialförsäkringsområdet. Ett tillgodoseende av sådana önskemål skulle troligen underlätta verksamheten hos många myndigheter, företag och organisationer av olika slag. Av integritetsskyddsskäl bör det dock inte accepteras att socialförsäkringsregistren byggs upp i syfte att - utöver sina primära ändamål - också utgöra en informationskälla för andra intressen. Registerändamålen har därför i vårt förslag begränsats till att avse behoven hos försäkringskassorna och RFV och främst ärendehandläggningen där. Undantag föreslås dock såvitt avser den utbetalning av pensioner som görs av Statens löne- och pensionsverk samt Kommunernas pensionsanstalt. I vad mån andra myndigheter m.fl. skall ha möjlighet att få del av registeruppgifter på ADB-medium behandlas i avsnitt 7.8 nedan. Vi anför där bl.a. att skall kunna komma i fråga för att få vissa uppgifter på ADB-medium från ett socialförsäkringsregister. Avsikten är att reglera detta i de registerförordningar som kommer att utfärdas. behov av information från socialförsäkringsområdet är angeläget. Här kan nämnas att behöver uppgifter dels för att identifiera områden där det finns behov av arbetsmiljöförbättrande åtgärder, dels för att kunna följa upp risker vid enskilda arbetsställen. Vi finner dock, bl.a. med hänsyn till det pågående utredningsarbetet inom Sjuk- och arbetsskadeberedningen inte skäl föreslå att ändamålsbestämmelserna skall omfatta behov. Här bör också framhållas att Arbetarskyddsstyrelsen som alternativ till utvidgning av ändamålsbestämmelserna föreslagit tillgodoseende av informationsbehovet i anslutning till författnings- reglering av de olika registren. I detta sammanhang har Arbetarskyddsstyrelsen anfört att man utöver uppgifter från ifrågavarande socialförsäkringsregister har behov av uppgifter från de lokala sjukförsäkringsregistren. 1992/93:193 om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna anfördes att fråga om samordning av de lokala sjukförsäkringsregistren med Arbetarskyddsstyrelsens ISA-register fick övervägas i samband med frågan om reglering av de centrala registren, dvs. i ifrågavarande lagstiftningsärende. Vi finner dock med hänsyn till det nämnda utredningsarbetet inom Sjuk- och arbetsskadeberedningen inte skäl föreslå någon förändring såvitt avser de lokala sjukförsäkringsregistren. Försäkringskassorna och RFV bör få använda registren för den handläggning av ärenden som ankommer på dem enligt lag eller förordning. De bör också få använda registren för förberedande åtgärder för denna handläggning. Det kan t.ex. gälla registrering av vissa identitetsuppgifter i form av namn, personnummer, adress, telefonnummer, folkbokföringsort och folkbokföringsfastighet. Det kan också vara fråga om information riktad till en viss målgrupp, t.ex. för att sprida kännedom om en viss förmån. Utbetalning av de ersättningar som försäkringskassorna beslutar om sker i regel centralt via RFV:s ADB-avdelning i . Utbyggnaden av ett lokalt ADB-stöd innebär inte att de nuvarande utbetalningsfunktionerna kommer att decentraliseras när det gäller ärenden som får handläggas med stöd av ett lokalt sjukförsäkringsregister. Utbetalningar skall således även i fortsättningen ske via . Ett socialförsäkringsregister måste därför kunna användas för utbetalning av de ersättningar som anges i 2 § lagen om sjukförsäkringsregister. Detta bör få ske i den utsträckning regeringen föreskriver. Registren bör även kunna få användas för inbetalning av avgifter för frivillig sjukpenningförsäkring enligt 21 kap. lagen om allmän försäkring och för avgifter för sådan försäkring som anges i 6 § lagen om sjukförsäkringsregister, dvs såvitt avser vissa arbetsgivares kostnader för sjuklön eller semesterlön. Även detta bör få ske i den utsträckning regeringen föreskriver. Statens löne- och pensionsverk som administrerar avtalspensionerna på det statliga området betalar i anslutning till utbetalning av dessa även ut pensionsförmåner från den allmänna försäkringen. Motsvarande gäller Kommunernas pensionsanstalt beträffande pensionstagare som har rätt till personalpension. Med hänsyn till den stora mängd av utbetalningar som det här är fråga om bör Statens löne- och pensionsverk samt Kommunernas pensionsanstalt i likhet med nuläget få använda ett socialförsäkringsregister för handläggning av ärenden där rörande utbetalning av socialförsäkringsförmåner och samordning av avtalspensioner. Det rör sig om ett förhållandevis begränsat antal uppgifter av inte särskilt integritetskänslig natur. En sådan ordning skapar förutsättningar för ett rättssäkert och effektivt system, vilket i hög grad torde ligga i berörda pensionstagares intresse. Det bör ankomma på regeringen att meddela närmare föreskrifter om i vilken utsträckning denna möjlighet skall få utnyttjas. Ett socialförsäkringsregister bör vidare få användas av RFV och försäk- ringskassorna för tillsyn, uppföljning, utvärdering och framställning av statistik över verksamheten. Härmed avses såväl handläggningen som förmånerna i sig. I anslutning härtill kan framhållas att vårt förslag inte omfattar register enbart för sådana ändamål. Det innebär att Datainspektionens tillstånd krävs om RFV eller försäkringskassorna vill inrätta och föra särskilda statistikregister vid sidan av socialförsäkringsregistren. Regeringens förslag: Ett socialförsäkringsregister får innehålla uppgifter om den som förekommer i ärende som försäkringskassorna eller RFV handlägger enligt lag eller förordning. Detsamma gäller då förberedande åtgärder för handläggningen vidtas be- träffande den som kan förekomma i ett sådant ärende. En förutsättning för registreringen är att uppgifterna har betydelse för handläggningen av ärendet. Vissa identitets- och folkbokföringsuppgifter beträffande den som registreras får antecknas. Vidare får anges medborgarskap, civilstånd samt sådana ekonomiska och personliga förhållanden som har betydelse för rätten till och utbetalningar av förmåner. Beträffande registrering av uppgifter som avses i 4 § datalagen (1973:289) och uppgifter som utgör ett omdöme eller annan värderande upplysning föreslås särskilda begränsningar. Sådana uppgifter får endast registreras i den omfattning som anges i lagen. Begränsningarna innebär bl.a. att uppgift om diagnos och sjukdomsorsak inte får registreras. Regeringen kan också ytterligare begränsa innehållet i ett socialförsäkringsregister. Det bör ankomma på regeringen att i förordning närmare ange vilka uppgifter som får förekomma i respektive register. Ytterligare uppgifter som med vissa begränsningar får registreras är försäkringskassas, RFV:s och domstols beslut i ärenden samt huruvida beslutet har överklagats. Registret får dessutom innehålla sådana uppgifter om tidpunkter för registrerade förhållanden samt tekniska och administrativa uppgifter som behövs för att tillgodose ändamålen med registret. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens med undantag för att utredningen ej föreslagit att det skall ankomma på regeringen att i vissa avseenden närmare ange vilka uppgifter som får förekomma i ett register. Vidare föreslår regeringen att uppgifter om den registrerade som avses i 4 § datalagen och uppgifter som utgör omdöme eller annan värderande upplysning om den registrerade får anges även när det gäller tidpunkt för ansökan om havande- skapspenning, förekomst av ansökan om assistansersättning eller förekomst av funktionshinder som särskild grund för beaktande av högre bostadskostnad vid ansökan om bostadsbidrag. Remissinstanserna: Datainspektionen anser att det inte är lämpligt att - sedan i lagen angivits vilken art av uppgifter som får finnas i registret - låta den som är registeransvarig, med de begränsningar som lagen anger, avgöra vilka uppgifter som skall registreras. Det bör enligt Datainspektionen ankomma på regeringen att i respektive registerförordning ange vilka uppgifter som får förekomma. Några remissinstanser ifrågasätter om inte regleringen i lagförslaget är alltför detaljerad. anför i fråga om utlänningars integritet och säkerhet att det inte av utredningens förslag framgår om flyktingstatus och eventuella tortyrskador får anges i ett register. Förbud bör gälla mot att registrera uppgifter som kan vara särskilt känsliga ur integritetssynpunkt för utlänningar som beviljats asyl. Länsrätten i framhåller att ett förtydligande behövs i vad mån uppgifter som gäller omdömen eller annan värderande upplysning får registreras. Liknande synpunkter anförs av LO. RFV anför i fråga om registrering av beslut att de bestämmelser som tillämpats bör få anges i "klartext" och inte enbart i form av hänvisning till lagrum. Flera remissinstanser tar upp frågan om registrering av sjukdomsdiagnoser. anser att det är bra att diagnoser inte skall få anges i registren. finner det beklagligt om uppgifter om sjukdom kommer att saknas i framtida epidemiologisk forskning. anför att det vore mycket olyckligt om inga diagnosuppgifter får förekomma i registret och anför att i ett adekvat system för uppföljning, utvärdering och forskning vad gäller socialförsäkringssystemet måste uppgifter om diagnos finnas. TCO anser att det ligger i både den försäkrades och försäkringens intresse att registren innehåller uppgifter om diagnoser. Skälen för regeringens förslag: Vad ett socialförsäkringsregister får innehålla bör bestämmas av den handläggning av ärenden som författningsenligt ankommer på försäkringskassorna och RFV. Vi föreslår därför att de materiella regler som styr försäkringskassornas och RFV:s handläggning av ärenden får vara utgångspunkt för vad som får antecknas i ett personregister. Bestämmelserna om socialförsäkringsförmåner är omfattande och i många fall komplicerade. Vi anser det därför inte möjligt att i lagen detaljreglera vad ett socialförsäkringsregister skall få innehålla. Till skydd för den personliga integriteten bör kraftiga begränsningar gälla. Lagens regler om innehåll bör vara utformade så att den enskildes personliga integritet får ett tillfredsställande skydd. Regeringen avser att inom de i lagen angivna gränserna närmare föreskriva vilka uppgifter ett register får innehålla i förordningar. Vi delar härvid Datainspektionens åsikt att det bör ankomma på regeringen att, i den mån det inte är reglerat i lagen, i respektive registerförordning närmare ange vilka uppgifter som får förekomma. Härmed avses dock inte en detaljerad uppräkning. Med hänsyn till den mängd uppgifter det är fråga om, flertalet av inte integritetskänsligt slag, samt behovet av flexibilitet torde det vara nödvändigt att utforma innehållsreglerna på ett mer allmänt sätt. Vi anser att integritetsskyddsintresset ändock kan tillgodoses. Regelverket för de förmåner som omfattas av lagen om socialförsäkringsregister skall enligt vårt förslag vara styrande för vilka personer som får antecknas i ett socialförsäkringsregister. Uppgifter om en person bör därför få antecknas i ett socialförsäkringsregister endast under förutsättning att han förekommer i ett sådant ärende och uppgifterna har betydelse för handläggningen av ärendet. De som uppbär eller har uppburit någon av de förmåner eller bidrag för vars administration registret skall användas får således registreras. Barn för vars räkning en förmån utgår får också registreras. Make eller maka till person som är berättigad till en förmån eller bidrag får antecknas i vissa fall. Biologiska föräldrar till ett barn, fosterföräldrar, annan vårdnadshavare, sammanboende som har barn tillsammans, den som är underhållsskyldig för barn för vilket bidragsförskott utgår är andra exempel på personer som kan registreras i ett socialförsäkringsregister. I vissa fall måste en person kunna förekomma i ett register utan att något formellt ärende ännu har uppkommit. Det kan gälla vid registrering av vissa identitetsuppgifter. Ett socialförsäkringsregister bör som tidigare nämnts få användas för förberedande åtgärder innan den egentliga handläggningen av ett ärende påbörjas. Detta gäller under förutsättning att förberedelserna avser handläggning av ett ärende som enligt lag eller förordning ankommer på försäkringskassorna eller RFV. I fråga om vilka uppgifter som bör få förekomma i ett register får en avvägning göras mellan integritetsskyddsintresset å ena sidan och intresset av en rättssäker handläggning å andra sidan. Vissa allmänna uppgifter om de försäkrade behöver registreras. Uppgifter om namn, personnummer och adress får antecknas. Med hänsyn till det stora antalet registrerade personer är personnummer nödvändigt för att uppnå en säker identifikation. För att säkerställa att uppgifterna är korrekta skulle de enligt utredningens förslag hämtas från folkbokföringsregistren. Detsamma skulle enligt utredningen gälla uppgifter om folkbokföringsort och folkbokföringsfastighet om dessa uppgifter behövs för handläggningen. I likhet med utredningen anser vi att det är viktigt att ifrågavarande uppgifter är korrekta. Det är därför naturligt att uppgifterna i första hand hämtas från folkbokföringen. Uppgifterna bör dock även kunna inhämtas från annat håll. Även vissa andra adress- och identifikationsuppgifter, som telefonnummer och en tillfällig vistelseadress, bör få antecknas. Vidare föreslår vi att uppgifter om medborgarskap, civilstånd samt kortfattade uppgifter om ekonomiska och personliga förhållanden får antecknas. Sådana uppgifter kan i många fall vara av känslig natur. Registrering av uppgifterna bör därför bara få ske om det finns något särskilt skäl som motiverar detta. I lagen bör därför föreskrivas begränsningar när det gäller möjligheterna att registrera sådana uppgifter. Enligt vårt förslag kan endast sådana uppgifter som har betydelse för rätten till och utbetalning av sådana socialförsäkringsförmåner och andra förmåner som enligt lag eller förordning ankommer på de allmänna försäkringskassorna komma i fråga. Ett motiv för att tillåta registrering av uppgifter om medborgarskap och civilstånd är att dessa uppgifter i flera fall inverkar på rätten till och utbetalningen av förmåner och bidrag. Uppgift om medborgarskap kan vidare ha betydelse för tillämpningen av vissa bestämmelser som grundar sig på internationella överenskommelser. I detta sammanhang bör framhållas att vad gäller flyktingar bör, såsom påpekat, uppgift om flyktingstatus eller att någon utsatts för tortyr inte få registreras. De uppgifter om ekonomiska och personliga förhållanden som bör få antecknas i ett socialförsäkringsregister kan vara av olika slag. Gemensamt för dem är att de har betydelse för rätten till och utbetalningen av förmåner och bidrag. Exempel på ekonomiska förhållanden som får antecknas i olika slags ärenden är uppgifter om pensionsgrundande inkomst, statlig och kompletteringspension, utländsk pension, utländsk livränta, tilläggspensionsavgift i form av egenavgift, uppgiven årsarbetstid, inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete, storleken av kapital och avkastningen av kapital, bostadskostnad, avtalspension eller motsvarande ersättning som följer av kollektivavtal, lönekostnader i näring som bedrivs av värnpliktig, begravningskostnader, storleken av underhållsbidrag och obetalda underhållsbidrag som överskjuter bidragsförskottets eller det förlängda bidragsförskottets belopp. Uppgifterna kan också avse av arbetslöshetskassa tidigare utbetald ersättning, uppgifter om preliminär och kvarstående skatt, ut- mätningsbelopp och utmätningsfria belopp, införselbelopp och förbehållsbelopp samt inbetalda avgifter till den frivilliga pensionsförsäkringen. Personliga förhållanden som bör få antecknas är t.ex. uppgift om vårdnad, sammanboende, studier, barn för vilka underhållsskyldighet föreligger och barn för vilka bidrag uppbärs. Uppgifter som är av mer känslig natur än de som har nämnts kan förekomma i de ärenden som skall omfattas av registret.