prop · GI03212 · 1995-01-01 00:00:00 — Med anledning av att många föräldrar till utvecklingsstörda barn upplever den särskilda skolplikten som mycket negativ, föreslås i betänkandet att begreppen vanlig och särskild skolplikt skall ersättas med begreppet skolplikt. Eftersom det inte finns skäl att ålägga specialskolans elever en längre skolpliktstid än den som gäller för elever i andra skolformer, föreslås att nioårig skolplikt införs även för dessa elever. Förslaget avser inte att försämra deras utbildning, därför föreslås att specialskolans elever får rätt till ett frivilligt tionde skolår. Denna rättighet innebär - i likhet med vad som gäller för särskolans elever - en skyldighet för skolhuvudmannen att erbjuda alla elever med nioårig skolgång i specialskolan ett frivilligt tionde skolår. Ingen remissinstans har motsatt sig förslaget att ersätta begreppen vanlig respektive särskild skolplikt med begreppet skolplikt. Många remissinstanser anser att det inte längre finns skäl att använda sig av två skolpliktsbegrepp. Ett enhetligt skolpliktsbegrepp medverkar till att skapa ett så allmängiltigt språkbruk som möjligt omkring skolan. Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget att ändra skolpliktstiden till med rätt till ett frivilligt tionde år för specialskolans elever. Många betonar vikten av att rätten till det frivilliga skolåret finns kvar och att det uppfattas som en skyldighet för skolhuvudmannen att anordna detsamma. Samtliga specialskolor, , SDR, DHB och HRF avstyrker däremot förslaget. Behovet av tioårig skolplikt för specialskolans elever beror bl.a. på uteblivna habiliteringsinsatser . Dessutom har döva och hörselskadade elever i specialskolan i jämförelse med elever ett ämne mer, nämligen teckenspråk. Vid fyra av specialskolorna måste eleverna efter sitt sista skolår byta skolort och flytta till . Sannolikheten för att eleverna skall klara av att genomföra gymnasiestudierna minskar betydligt om de måste bryta upp från specialskolan. Även avvisar förslaget, men föreslår att de elever som vill skall ha rätt att sluta efter nioårig skolgång. Såväl som SDR finner det märkligt att nioårig skolplikt föreslås utan någon som helst hänvisning till förslagen i betänkandet (SOU 1994:45) Grunden för livslångt lärande - en barnmogen skola. 3 Val av skolform I betänkandet föreslås att vårdnadshavare till utvecklingsstörda barn och sådana barn som avses i 1 kap. 16 § skollagen i princip skall få ett avgörande inflytande över om barnet skall vara elev i och följa timplan, kursplaner och betygssystem eller om barnet skall vara elev i särskolan och följa dess timplaner och kursplaner. Undantag från huvudregeln skall endast få göras om det är uppenbart att barnet inte kan gå i . Vilken skolform föräldrarna än väljer, så ankommer det på styrelsen för respektive utbildning att besluta om fördelning av elever på olika klasser och grupper inom skolformen. Hur undervisningsgrupperna skall se ut är en fråga som bör avgöras lokalt och inte genom föreskrifter från staten. Bestämmelsen i 20 §, andra stycket särskoleförordningen (1986:573) om att elever i särskolan i vissa fall kan följa undervisningen i en vanlig grundskoleklass (s.k. integrerade elever) behöver därför inte längre finnas kvar. I betänkandet föreslås vidare att om ett sådant barn som har rätt till skolgång i särskolan har börjat i och det senare visar sig att barnet, trots det stöd som har satts in, inte når upp till kunskapskraven i kursplaner, skall barnet kunna omplaceras till särskolan även utan föräldrarnas samtycke. För att föräldrarna skall kunna välja den skolform som bäst tillgodoser barnets förutsättningar och behov framhålls vikten av att föräldrarna får en ingående information dels om de olika skolformerna, dels om vilka krav som ställs på eleverna i såväl som särskolan, dels om vilka personella och ekonomiska resurser skolformerna disponerar. Med sådan information som grund och med tanke på att föräldrarna har huvudansvaret för barnets utveckling och uppfostran och då de förväntas ha barnets bästa för ögonen vid alla beslut som berör barnet, föreslås att föräldrarna skall få ett i princip avgörande inflytande vid val av skolform. Undantag från huvudregeln får endast göras om det är uppenbart att barnet inte kan gå i . Om de professionella i skolan bedömer att barnet, med hänsyn till sina egna förutsättningar och de möjligheter och resurser som skolan har, inte har rimliga möjligheter att nå de fastställda utbildningsmålen, skall barnet få tas emot i särskolan även utan föräldrarnas medgivande. Om frågan om omplacering av en elev från grundskola till särskola uppkommer bör diskussioner föras med föräldrarna, den eller de lärare som har undervisat barnet samt elevvårdspersonalen vid skolan. Dessa har goda förutsättningar att förklara för föräldrarna vad barnet kan och inte kan klara av. Beslutsunderlaget är således mycket bättre än då barnet skall börja sin skolgång. Eftersom skolhuvudmannen har skyldighet att dels ge särskilt stöd till alla elever som behöver det, dels skall upprätthålla undervisningens kvalitet för alla elever, bör skolhuvudmannen även mot föräldrarnas vilja kunna omplacera eleven till den skolform där sådant stöd kan lämnas. Flertalet remissinstanser - däribland Falu, , , , , , , , , , och kommuner, , och , , och - är positiva till att föräldrarna dels ges rätt att i princip välja skolform, dels att styrelsen för särskolan i uppenbara fall får skriva in elever i särskolan, även mot föräldrarnas önskemål. Många remissinstanser betonar också vikten av att föräldrar tidigt får information om de olika skolformerna. På så sätt underlättas föräldrarnas möjlighet att välja och risken för oenighet mellan hem och skola minskar. anser att endast om en förälder allvarligt brister i sitt föräldraansvar bör en placering i särskola mot föräldrarnas vilja övervägas. Ett fåtal remissinstanser har berört den principiella frågan om vilka styrdokument undervisningen i respektive skolform skall baseras på. anser att utbildningsmålen i kursplanerna kan utgöra en bra grund vid val av skolform. Kommunen pekar på risken att kursplanerna uppfattas som ett objektivt mått på elevernas möjlighet att nå utbildningsmålen. Det kan leda till en större benägenhet att se särskolan som enda alternativ, snarare än att ifrågasätta kvaliteten på den utbildning som erbjuder. , som är positiv till att föräldrarna får en starkare ställning vid val av skolform, framhåller dock att det inte är möjligt att ge föräldrarna fullständig valfrihet i denna fråga. , , , , , och kommuner, , , , , RBU, FUB, samt har däremot uppfattningen att föräldrarna bör ges fullständig valfrihet vad gäller val av skolform. anser bl.a. att förslagen alltför litet tar hänsyn till den sociala aspekten. kommun menar att förslagen ger utrymme för subjektiva värderingar och att detta psykologiskt sett inte är tillfredsställande. Några remissinstanser däribland anser att om föräldrarna inte är positivt inställda till skolgång i särskolan, är det till förfång för barnen att skriva in dem där. FUB är starkt kritiska till samtliga förslag som gäller tvångsvisa åtgärder vid placering i särskola och inom särskola. Om skolan skall kunna lyckas uppfylla läroplanens strävansmål måste, enligt FUB, all personal ta ett ansvar för att motverka segregation och utslagning. Utifrån ett sådant synsätt är särskolan som särskild skolform en avvikelse från det normala som måste försvinna. Några remissinstanser, däribland vid , , , , , , och kommuner anser att den föreslagna formuleringen av 3 kap. 3 § skollagen är såväl motsägelsefull som svårtolkad. och LR föreslår att en opartisk skiljenämnd inrättas, som beslutar om barnets skolplacering när skolans och hemmets inte går att förena. RHS uppfattar förslaget som en negativ särbehandling och bristande tilltro till föräldrar med barn i särskolan. De menar att förslaget tar fasta på att tala om vad barnet inte klarar av. Några remissinstanser påpekar betydelsen av att rätten att överklaga styrelsens beslut finns kvar. betonar vikten av att bestämmelsen om provplacering i annan skolform behålls. kommun hyser farhågor för att om föräldrar i högre grad väljer grundskola, så kommer särskolan som skolform att få svårt att överleva, särskilt i små kommuner. Därmed skulle också den speciella kompetens som dessa barn erfordrar äventyras. Majoriteten av remissinstanserna delar uppfattningen att det även i fortsättningen skall vara styrelsen för skolan som beslutar om fördelning på klasser och grupper inom särskolan. FUB, och anser att bestämmelsen om integrerade elever bör finnas kvar. FUB betonar att det måste vara möjligt att som särskoleelev fullgöra sin skolplikt i vanlig klass. De flesta remissinstanser betonar att styrelsen för särskolan så långt det är möjligt skall försöka nå samförstånd med föräldrarna. Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget att en utvecklingsstörd elev som har börjat i skall kunna omplaceras till särskolan även utan föräldrarnas samtycke. Avvikande mening har , , , RHS, , , , och kommuner. Bl.a. kommun anser att föräldrarnas val skall beaktas eftersom föräldrarna alltid förväntas ha barnets bästa i åtanke. 4 Grundsärskola respektive träningsskola Särskolan skall även i fortsättningen vara indelad i grundsärskola och träningsskola och det skall vara styrelsen för särskolan som beslutar om fördelning av elever på klasser och grupper. Den obligatoriska särskolan är indelad i grundsärskola och träningsskola. Behovet av individanpassad undervisning är mycket stort i såväl grundsärskolan som i träningsskolan. Separata timplaner och kursplaner kommer att utfärdas. I grundsärskolan undervisas elever med lindrig utvecklingsstörning. Förenklat uttryckt kan sägas att eleverna i grundsärskolan kan lära sig läsa och skriva, och med hjälp av dessa färdigheter skaffa sig nya kunskaper. I träningsskolan är undervisningen anpassad till elever med svår eller måttlig utvecklingsstörning. Det är knappast fråga om en bestämd gemensam lärokurs utan i stället att lära varje barn så mycket barnet förmår tillgodogöra sig . En majoritet av remissinstanserna är positiva till att särskolan fortfarande skall vara indelad i grundsärskola och träningsskola. Negativa till förslaget är , , , , , , , och kommuner samt . Bl.a. RHS framhåller att skilda uppnåendemål för träningsskolan respektive grundsärskolan kommer att gälla enligt läroplanen. Det avviker från vad som gäller vid klassplacering i , mot denna bakgrund anser RHS att föräldrar skall få avgöra placeringen i grundsärskola och träningsskola. och anser att man enbart skall använda ett begrepp, särskola eller grundskola. Förslagen att föräldrarna i princip skall få rätt att välja skolform bedöms inte medföra några ökade utgifter för kommunerna. Finansieringsprincipen innebär att staten inte kan ålägga kommunerna nya uppgifter utan att öka statsbidragen eller fatta beslut som möjliggör be- sparingar. , läns landsting, , och kommuner menar att förslagen kommer att innebära kostnadsökningar för kommunerna. Om föräldrarna väljer bort särskolan till förmån för kan det innebära kostnadsökningar för kommunerna om det ställs krav på specialresurser för enskilda elever som dessa anordningar redan finns i särskoleklass där eleven kan placeras. utgår från att förslagen inte innebär utgiftsökningar för kommunerna. föreslår att ett specialdestinerat statsbidrag för särskolan prövas. Lagförslag i betänkandet Ds 1994:89 Förslag till Lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2, 3 och 10 §§, 7 kap. 3 och 6 §§ samt 9 kap. 1-5 §§ skollagen (1985:1100)[14] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 2 § Barn i allmänhet har Barn skall fullgöra sin vanlig skolplikt. Den skolplikt i , skall fullgöras i grund- om inte annat följer av 3 § skolan, om inte annat eller bestämmelserna i följer av 8-10 kap. 8-10 kap. 3 §[15] Särskild skolplikt har Barn som inte kan gå i barn som inte kan gå i därför att de därför att är utvecklingstörda skall de är utvecklingsstörda, fullgöra sin skolplikt i synskadade, döva, särskolan. Ett barn får hörselskadade eller tal- dock endast tas emot i skadade. Sådan skolplikt särskolan utan vårdnadsha- skall fullgöras i varens samtycke, om det särskolan eller är uppenbart att barnet specialskolan, om inte inte kan gå i grund- annat följer av 9 eller skolan. Detta gäller inte 10 kap. om barnet har tagits De utvecklingsstörda emot i och skall tas emot i inte längre bedöms kunna gå särskolan och övriga i där. Barn som är synskadade, Utvecklingsstörda, som döva, hörselskadade eller på grund av synskada, talskadade och inte kan dövhet, hörselskada gå i eller i eller talskada inte särskolan skall fullgöra kan gå i särskolan, sin skolplikt i skall dock tas emot i specialskolan. Barn som avses i första och andra styckena får också fullgöra sin skolplikt enligt bestämmelserna i 9 och 10 kap. [14] Lagen omtryckt 1991:1111. [15] Senaste lydelse 1993:800. 10 §[16] Skolplikten upphör vid Skolplikten upphör vid utgången av vårterminen utgången av vårterminen det kalenderår då barnet det kalenderår då barnet fyller eller, om fyller . barnet fullgör särskild skolplikt i special- skolan, . Om barnet tillfredsställande slutför högsta årskursen i eller motsvarande i någon annan skola där barnet får fullgöra sin skolplikt, upphör därmed denna. Skolplikten upphör också, om barnet vid särskild prövning visar att det har motsvarande kunskaper. Sådan prövning anordnas av styrelsen för utbildningen. Beslut av styrelsen för utbildningen i ärende om skolpliktens upphörande får överklagas hos . 7 kap. 3 §[17] Specialskolan skall för Specialskolan skall för utbildning på utbildning på grundskolenivå ha tio grundskolenivå ha nio årskurser. De ungdomar som har slutfört årskurs 9 i specialskolan har rätt att få fortsatt utbild- ning i årskurs 10 i specialskolan. 6 §[18] Om en elev i special- Om en elev i skolan inte tillfreds- specialskolan inte ställande har slutfört tillfredsställande har sista årskursen när slutfört årskurs 10 men skolplikten upphör men bedöms ha förmåga att bedöms ha förmåga att fullfölja utbildningen, fullfölja utbildningen, skall eleven beredas skall eleven beredas tillfälle att göra detta tillfälle att göra detta under högst ytterligare under högst . Vad nu sagts gäller det att skolplikten dock inte om eleven är upphörde. Vad nu sagts utvecklingsstörd. gäller dock inte om eleven är utvecklingsstörd. Ungdomar som inte kan gå i gymnasieskolan därför att de är utvecklingsstörda får efter skolpliktens upphörande i mån av plats genomgå annan utbildning i specialskolan intill utgången av vårterminen det kalenderår då de fyller . 9 kap. 1 §[19] Skolplikt får fullgöras Barn får fullgöra i en fri-stående skola, skolplikten i en om skolan är godkänd för fristående skola som ändamålet. motsvarar , om skolan är godkänd för Ärenden om godkännande ändamålet av Statens för vanlig skolplikt skolverk. Såvitt gäller särskild skolplikt prövas 1. sådant godkännande som avser en skola som motsvarar särskolan av och 2. sådant godkännande som avser en skola som motsvarar specialskolan av styrelsen för den specialskola som ansvarar för utbildning av samma handikappgrupp där skolan är belägen. 2 §[20] Godkännande för vanlig Barn som är skolplikt skall utvecklingsstörda får meddelas, om skolans fullgöra skolplikten i en utbildning ger fristående skola som kunskaper och motsvarar särskolan om färdigheter som till art 1. skolan är godkänd för och nivå väsentligen ändamålet av Statens svarar mot de kunskaper skolverk, och och färdigheter som 2. styrelsen för förmedlar särskolan i barnets och skolan även i övrigt hemkommun har bedömt att väsentligen svarar mot barnet inte kan gå i allmänna därför att mål. Härvid skall sär- barnet är utvecklings- skilt beaktas de krav stört. som anges i 1 kap. 2 § andra och tredje styckena. Godkännande för särskild skolplikt skall meddelas, om skolan ger eleverna en utbildning som väsentligen svarar mot den som de skulle få i särskolan eller specialskolan. En ytterligare förutsättning är att eleverna i samband med utbildning- en bereds erforderliga omsorger. I godkännandet för särskild skolplikt skall anges om det avser sär- skoleutbildning eller specialskoleutbildning eller båda dessa skol- former samt för vilka handikappgrupper utbildningen godkänns. 3 §[21] Ett barn får fullgöra Barn, som har sådant sin skolplikt i en funktionshinder som fristående skola som är enligt 3 kap. 3 § kan godkänd för särskild vara grund för att ta skolplikt och som emot barnet i motsvarar särskolan specialskolan, får endast om styrelsen för fullgöra sin skolplikt i särskolan i barnets hem- en fristående skola som kommun har bedömt att motsvarar specialskolan barnet har särskild om skolan är skolplikt. 1. godkänd för elever som har samma funktionshinder som bar- net, eller 2. godkänd för elever med annat funktionshinder men huvudmannen för specialskolan bedömer att barnet ändå kan tillgodogöra sig ut- bildningen vid skolan. Frågan om godkännande prövas av styrelsen för den specialskola som ansvarar för utbildning av samma handikappgrupp där den fristående skolan är belägen. 4 §[22] Om ett barn har För att bli godkänd funktionshinder som enligt 1-3 §§ skall utbildningen enligt 3 kap. 3 § kan i den fristående skolan vara grund för särskild ge kunskaper som till skolplikt, får barnet art och nivå väsentligen fullgöra sin skolplikt i svarar mot de kunskaper en godkänd fristående som förmedlas i grund- skola som motsvarar skolan, särskolan specialskolan endast om respektive special- 1. skolan är godkänd skolan. Skolan skall för elever som har sär- även i övrigt väsentligen skild skolplikt på grund svara mot de allmänna mål av samma funktions- som gäller för hinder som barnet eller motsvarande skolform 2. huvudmannen för inom det offentliga specialskolan bedömer skolväsendet. Härvid skall att barnet ändå kan särskilt beaktas de krav tillgodogöra sig som anges i 1 kap. 2 § utbildningen vid sko- andra och tredje styck- lan. 5 §[23] Den som har vanlig Den som har skolplikt, skolplikt men som men som endast för endast är bosatt i är bosatt i landet eller landet eller som har som har andra skäl att andra skäl att få en få en utbildning med en utbildning med en annan annan internationell in- internationell riktning än den som får inriktning än den som får finnas inom finnas inom eller fristående skolor eller vid sådana som är godkända för fristående skolor som fullgörande av vanlig avses i 1 §, får fullgöra skolplikt får fullgöra skolplikten i en fristå- sin skolplikt i en ende skola med sådan in- fristående skola med riktning (internationell sådan inriktning skola), om skolan av (internationell skola), har om skolan av Statens godkänts för ändamålet. skolverk har godkänts för ändamålet. För godkännande krävs att skolans utbildning som helhet betraktad är likvärdig med . Skolan skall förmedla kunskaper och färdigheter som underlättar fortsatt skolgång utomlands. Undervisning i svenska språket och om svenska förhållanden skall meddelas i den omfattning som de i landet bosatta eleverna behöver. Denna lag träder i kraft . För de elever som /96 börjar i årskurs 8 eller högre skall 3 kap. 10 § i dess äldre lydelse tillämpas. De nya bestämmelserna i 7 kap. 3 och 6 §§ skall tillämpas först . [16] Senaste lydelse 1992:598. [17] Senaste lydelse 1993:1679. [18] Senaste lydelse 1993:800. [19] Senaste lydelse 1993:800. [20] Senaste lydelse 1993:800. [21] Senaste lydelse 1993:800. [22] Senaste lydelse 1993:800. [23] Senaste lydelse 1993:800. Regeringen har följande förslag till lagtext. 1.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2, 3 och 10 §§, 9 kap. 1 - 6 a och 17 §§ och 10 kap. 5 § skollagen (1985:1100)[24] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 2 § Barn i allmänhet har Barn skall fullgöra vanlig skolplikt. Den skolplikten i skall fullgöras i grund- , särskolan skolan, om inte annat eller specialskolan. följer av 8-10 kap. Skolplikten får också fullgöras enligt bestämmelserna i 8-10 kap. 3 §[25] Särskild skolplikt har Barn i allmänhet skall barn som inte kan gå i tas emot i . därför att de är utvecklingsstörda, synskadade, döva, hörselskadade eller tal- skadade. Sådan skolplikt skall fullgöras i särskolan eller special- Barn som inte bedöms skolan, om inte annat kunna nå upp till följer av 9 eller 10 kunskapsmål kap. därför att de är ut- De utvecklingsstörda vecklingsstörda skall tas skall tas emot i emot i särskolan. särskolan och övriga i specialskolan. Utvecklingsstörda, som på grund av synskada, Barn som inte kan gå i dövhet, hörselskada eller eller talskada inte särskolan därför att de är kan gå i särskolan, synskadade, döva, skall dock tas emot i hörselskadade eller specialskolan. talskadade skall tas emot i specialskolan. 10 §[26] Skolplikten upphör vid Skolplikten upphör vid utgången av vårterminen utgången av vårterminen det kalenderår då barnet det kalenderår då barnet fyller eller, om fyller eller, om barnet fullgör särskild barnet fullgör skolplikt i special- skolplikten i skolan, . Om barnet tillfredsställande slutför högsta årskursen i eller motsvarande i någon annan skola där barnet får fullgöra sin skolplikt, upphör därmed denna. Skolplikten upphör också, om barnet vid särskild prövning visar att det har motsvarande kunskaper. Sådan prövning anordnas av styrelsen för utbildningen. Beslut av styrelsen för utbildningen i ärende om skolpliktens upphörande får överklagas hos . 9 kap. 1 §[27] Skolplikt får fullgöras Skolplikt får fullgöras i i en fristående skola, en fristående skola, om om skolan är godkänd för skolan är godkänd enligt ändamålet. bestämmelserna i 2 §. Ärenden om godkännande Ärenden om godkännande av för vanlig skolplikt fristående skolor som prövas av Statens motsvarar skolverk. eller särskolan prövas av . Såvitt gäller särskild Ärenden om godkännande av skolplikt prövas fristående skolor som 1. sådant godkännande motsvarar specialskolan som avser en skola som prövas av styrelsen för motsvarar särskolan av den specialskola som och ansvarar för utbildning 2. sådant godkännande av samma handikappgrupp som avser en skola som där skolan är belägen. motsvarar specialskolan av styrelsen för den specialskola som ansvarar för utbildning av samma handikappgrupp där skolan är belägen. 2 §[28] Godkännande för vanlig En fristående skola som skolplikt skall motsvarar meddelas, om skolans skall godkännas, om sko- utbildning ger lans utbildning ger kunskaper och kunskaper och färdigheter färdigheter som till art som till art och nivå vä- och nivå väsentligen sentligen svarar mot de svarar mot de kunskaper kunskaper och färdigheter och färdigheter som som förmedlar förmedlar och skolan även i övrigt och skolan även i övrigt väsentligen svarar mot väsentligen svarar mot allmänna mål. allmänna Härvid skall särskilt mål. Härvid skall sär- beaktas de krav som skilt beaktas de krav anges i 1 kap. 2 § andra som anges i 1 kap. 2 och tredje styckena. § andra och tredje En fristående skola som styckena. motsvarar särskolan eller Godkännande för sär- specialskolan skall god- skild skolplikt skall kännas, om skolan ger meddelas, om skolan ger eleverna en utbildning eleverna en utbildning som väsentligen svarar som väsentligen svarar mot den som de skulle få mot den som de skulle i särskolan eller få i särskolan eller specialskolan. En ytterligare förutsättning ytterligare förutsätt- är att eleverna i samband ning är att eleverna i med utbildningen bereds samband med utbild- erforderliga omsorger. ningen bereds I godkännandet av en erforderliga omsorger. skola som motsvarar specialskolan skall I godkännandet för anges vilka särskild skolplikt skall handikappgrupper som anges om det avser sär- godkännandet avser. skoleutbildning eller specialskoleutbildning eller båda dessa skol- former samt för vilka handikappgrupper utbildningen godkänns.