prop · GI03145 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1994/95:145 Ändringar i växtskyddslagen, m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar i växtskyddslagen (1972:318) för att anpassa bestämmelserna på växtskyddsområdet till . Anpassningen innebär att kontroll och undersökning skall kunna genomföras för att göra det möjligt att fastställa frihet från växtskadegörare. I övrigt föreslås bestämmelser om sundhetsintyg för handel med och utförsel av växter samt vissa ändringar med avseende på lagens tillämpningsområde. I propositionen föreslås också en ändring i lagen (1983:738) om bekämpande av salmonella hos djur. Ändringen innebär att skyldigheten att genomföra salmonellakontroll skall kunna åläggas alla som yrkesmässigt håller fjäderfä. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut....................... 3 2 Lagtext........................................... 3 2.1 Förslag till lag om ändring i växtskyddslagen (1972:318).................................... 3 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:738) om bekämpande av salmonella hos djur.......... 6 3 Ärendet och dess beredning........................ 7 4 Växtskydd......................................... 8 4.1 Växtskyddslagens tillämpningsområde........... 8 4.2 Anpassning till ................... 10 4.3 Kostnader..................................... 11 5 Bekämpande av salmonella hos djur................. 12 5.1 Obligatorisk salmonellaprovtagning vid uppföd- ning av ungdjur avsedda för produktion av ägg. 12 5.2 Kostnader..................................... 13 6 Författningskommentar............................. 14 6.1 Förslag till lag om ändring i växtskyddslagen (1972:318).................................... 14 6.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:738) om bekämpande av salmonella hos djur.......... 16 Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser angående ändringar i växtskyddslagen.................. 17 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser angående ändringar i lagen om bekämpande av salmonella hos djur..................................... 18 Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag.................. 19 Bilaga 4 Lagrådets yttrande........................... 22 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....................................... 23 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i växtskyddslagen (1972:318), 2. lag om ändring i lagen (1983:738) om bekämpande av salmonella hos djur. 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i växtskyddslagen (1972:318) Härigenom föreskrivs i fråga om växtskyddslagen (1972:318)[1] dels att 1, 3, 4, 6, 10 och 11 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 5 a och 7 a §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § I denna lag förstås med växt även del av växt såsom lök, rotstock, gren, kvist, blad, blomma, frukt, frö och bark samt sådan produkt av växt, som alltjämt har karaktär av råvara, såsom timmer, utsäde och spannmål, växtskadegörare virus samt växtskadegörare virus, bakterie, svamp, nematod, bakterie, svamp, nematod, insekt, kvalster och annan insekt, kvalster, organism ur växt- eller mykoplasma och annan djurriket som kan förorsaka organism ur växt- eller sjukdom eller annan skada på djurriket som kan förorsaka växt. sjukdom eller annan skada på växt eller växtodling. 3 §[2] Bekämpning enligt denna lag Bekämpning enligt denna lag får ske i fråga om växt- får ske i fråga om växt- skadegörare som regeringen skadegörare vilka anges i föreskriver. Sådan före- föreskrifter som meddelas av skrift får meddelas endast regeringen eller den beträffande växtskadegörare myndighet som regeringen som kan allvarligt skada bestämmer. Sådan föreskrift får växtodling, skog eller lager meddelas endast beträffande av växter. växtskadegörare som allvarligt kan skada växtodling, skog, annan mark eller lager av växter. Föreligger synnerliga skäl, Om det finns synnerliga skäl, får myndighet som regeringen får den myndighet som rege- bestämmer meddela beslut som ringen bestämmer meddela avses i 5 § utan hinder av beslut som avses i 5 § utan första stycket. Sådant be- hinder av första stycket. slut får gälla högst tre Sådant beslut får gälla månader. 4 §[3] Den som har anledning Den som har anledning anta antaga att växtskadegörare, att växtskadegörare, som som omfattas av föreskrift omfattas av föreskrift en- enligt 3 § första stycket, ligt 3 § första stycket, angripit växt på mark som angripit växt eller växtod- han äger eller brukar skall ling på mark som han äger genast anmäla detta. Sådan eller brukar eller växter i anmälan göres till myndighet lager som han innehar för som regeringen bestämmer. försäljning till andra än konsumenter skall genast anmäla detta. Anmälan skall göras till den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringen eller myndighet eller den myndig- som regeringen bestämmer het som regeringen bestämmer kan meddela undantag från får meddela föreskrifter om anmälningsskyldighet. undantag från anmälnings- skyldigheten. För att kartlägga förekomst av, fastställa frihet från och kontrollera spridning av växtskadegörare enligt 3 § första stycket får rege- ringen eller den myndighet regeringen bestämmer 1. meddela föreskrifter om att den som odlar eller handlar med växter skall anmäla verksamheten till viss myndighet och föra anteckningar om verksamheten, 2. meddela föreskrifter eller i det enskilda fallet besluta om provtagning eller undersökning av växt, jord eller annat odlingssubstrat, mark, lokal, transportmedel, förpackning, redskap eller annat föremål som kan hysa växtskadegörare. Åtgärd som avses i första stycket 2 kan verkställas genom myndighets försorg. 6 §[4] En innehavare av mark, En innehavare av mark, byggnad eller transportmedel byggnad eller transportmedel är skyldig att lämna till- är skyldig att lämna till- träde för en åtgärd som träde för en åtgärd enligt avses i 5 § första stycket denna lag eller förskrifter 2, 3 och 7. som meddelats med stöd av lagen. Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om sundhetsintyg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får överlämna till en juridisk person att ut- färda sådant sundhetsintyg som krävs vid handel med växter eller vid utförsel av växter. 10 §[5] Till böter döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1. inte gör en anmälan enligt 4 §, 2. inte följer ett före- 2. inte följer ett före- läggande eller bryter mot en läggande eller bryter mot en föreskrift eller ett förbud föreskrift eller ett förbud som har meddelats med stöd som har meddelats med stöd av 5 §, eller 5,5 a eller 7 a §, eller 3. åsidosätter en skyldighet enligt 6 §. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11 §[6] Statens jordbruksverks beslut i ett särskilt fall enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Beslut som meddelats med Beslut som meddelats med stöd av 5 eller 7 § gäller stöd av 5,5 a eller 7 § , om inte något gäller , om inte annat bestäms. något annat bestäms. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:738) om bekämpande av salmonella hos djur Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1983:738) om bekämpande av salmonella hos djur skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §[1] Den som yrkesmässigt håller Den som yrkesmässigt håller fjäderfä för uppfödning till fjäderfä skall låta utföra avel eller till slakt eller och bekosta undersökning av för produktion av ägg skall djuren i fråga om salmonella låta utföra och bekosta enligt föreskrifter som med- undersökning av djuren i delas av regeringen eller fråga om salmonella enligt den myndighet som regeringen föreskrifter som meddelas av bestämmer. Detsamma gäller regeringen eller den myndig- den som har ett kläckeri och het som regeringen be- producerar fjäderfä. Detsamma gäller den som har ett kläckeri och producerar kläckägg. Den som yrkesmässigt driver verksamhet för kläckning av ägg eller yrkesmässigt håller fjäderfä för produktion av ägg är skyldig att föra anteckningar och lämna uppgifter om verksamheten enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft . ****Fotnot**** [1]Jfr rådets direktiv /93/EEG av om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till medlemsstaterna (EGT nr L026, 31.01.77 s. 20). [2]Senaste lydelse 1989:492. [3]Senaste lydelse 1989:492. [4]Senaste lydelse 1994:903. [5]Senaste lydelse 1994:903. [6]Senaste lydelse 1995:26. [1]Senaste lydelse 1994:630. 3 Ärendet och dess beredning har i en skrivelse hemställt att vissa ändringar görs i växtskyddslagen (1972:318). De föreslagna ändringarna syftar till att åstadkomma en anpassning av de svenska bestämmelserna på växt- skyddsområdet till och till Uruguay-runda. Ändringarna har också till syfte att underlätta användningen av växtskyddslagstiftningen vid bekämpning av svårare växtskadegörare. förslag har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 1. En sammanställning av remissyttrandena finns i (dnr Jo94/1435/I 197). har vidare i en skrivelse hemställt att en ändring görs i lagen (1983:738) om bekämpande av salmonella hos djur. Syftet med den föreslagna ändringen är att även som medlem i EU skall kunna behålla rådande, internationellt sett unikt gynnsamma salmonellaläge bland animalieproduktionens djur. förslag har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns i (dnr Jo94/1480). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslaget till ändringar i växtskyddslagen som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. I lagrådsremissen föreslogs en ändring i den överklagandebestämmelse som finns i växtskyddslagen. Lagrådet har förordat att ändringen förses med en övergångs- bestämmelse. När lagrådsremissen beslutades förbisågs att ett likalydande för- slag med en övergångsregel av det slag som Lagrådet efterlyst i det föreliggande lagstiftningsärendet redan hade lagts fram i proposition 1994/95:27 Fortsatt reformering av instansordningen m.m. i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Den föreslagna lagändringen har antagits av (bet. 1994/95:JuU6, rskr. Den proposition som läggs fram omfattar följaktligen inte något förslag till ändring av den aktuella bestämmelsen. Lagrådet har i övrigt lämnat lagförslaget utan erinran. Vissa redaktionella ändringar har dock gjorts i lagtexten. Efter det att lagrådets yttrande över förslaget som rör växtskyddslagen inhämtats har under den fortsatta beredningen uppmärksammats att vissa ytter- ligare ändringar behöver göras i den lagen. Det behövs ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om sundhetsintyg. Den föreslagna nya 7 a § behöver också ges ett vidare innehåll än vad som föreslagits i lagrådsremissen. Dessa frågor tas upp till behandling i avsnitt 4.2 och i författningskommentaren till 7 a §. 4 Växtskydd 4.1 Växtskyddslagens tillämpningsområde Regeringens förslag: Bestämmelsen om lagens till- lämpningsområde utformas så att kan ges befogenhet att föreskriva vilka växtskade- görare som omfattas av lagen. Befogenheten skall omfatta även växtskadegörare som allvarligt kan skada annan mark än växtodling eller skog. Till sådana skadegörare skall räknas också orga- nismer ur växt- och djurriket som orsakar skador på odlingar utan att direkt angripa växterna, t.ex. vissa ogräs. Skyldigheten att anmäla angrepp av växtskade- görare vidgas till att gälla också den som har växter i lager för försäljning till annan än konsument. förslag: Regeringen bör ges behörighet att delegera till att meddela föreskrifter om vilka växtskadegörare som skall omfattas av växtskyddslagen. Sådana föreskrifter skall endast få meddelas beträffande växtskadegörare som i vissa uppräknade fall kan orsaka allvarlig skada. Skadan skall som kunna gälla växtodling, skog och lager av växter men också "annan mark". Enligt bör i lagen som nytt självständigt begrepp införas växt- produkt, som definieras som produkt av vegetabilisk härkomst som är obearbetad eller lätt bearbetad i den mån den inte är växt. Vidare bör mykoplasma räknas upp i definitionen av växtskadegörare och i definitionen anges att begreppet växtskadegörare även omfattar organismer som indirekt kan orsaka sjukdom eller annan skada på växt eller växtprodukt. Därmed skulle också bl.a. ogräs kunna bekämpas. Remissinstanserna: Några invändningar har inte framförts mot förslag. Enligt är det en nödvändig och önskvärd anpass- ning till att inkludera ogräs i växtskyddslagstiftningen. Med ogräs bör avses all icke önskvärd och svårbekämpad vegetation. Trädgårdsnä- ringens riksförbund påpekar att det finns risk för att den nuvarande restriktiva hållningen när det gäller användningen av växtskyddsmedel gör en bekämpning av ogräs omöjlig. Enligt förbundet är det av vikt att det i landet finns en bered- skap för bekämpning av eventuella skadegörare. Skälen för regeringens förslag: Gällande bestämmelser innebär att regeringen meddelar föreskrifter om vilka växtskadegörare som får bekämpas med stöd av lagen. På grund av den ständigt föränderliga växtskyddssituationen krävs emellertid att bekämpning kan sättas in mot nya växtskadegörare med kort varsel. Möjligheten till ett snabbt ingripande utgör i många fall en förutsättning för ett effektivt skydd mot och en framgångsrik bekämpning av svåra skadegörare. Mot denna bakgrund får det anses lämpligt att , som är ansvarig växtskyddsmyndighet, genom föreskrifter får utpeka de växtskadegörare som skall omfattas av lagen. Bemyndigandet bör, liksom regeringens nuvarande bemyndigande, begränsas till att avse växtskadegörare som kan orsaka allvarlig skada. I det nuvarande bemyndigandet talas om skada på växtodling, skog eller lager av växter. För att bl.a. kunna bekämpa ogräs som först får sitt fäste på "annan mark" än växtodling eller skog, bör emellertid även växtskadegörare som allvarligt kan skada sådan mark omfattas av föreskriftsrätten. Den gällande definitionen på växt, som även innefattar vissa produkter av växt, är väl känd bland dem som arbetar med växter och växtskydd. Några större problem med att tillämpa växtskyddslagen med nuvarande definition förefaller inte finnas. Med hänsyn härtill och då gällande definition väl motsvarar behoven vid en EG-anpassning finns det enligt regeringens mening inte anledning att ändra definitionen för växt. Regeringen anser, liksom , att mykoplasma bör föras in under definitionen för växtskadegörare. Den nuvarande definitionen av växtskadegörare omfattar förutom virus, bakterie, svamp, nematod, insekt och kvalster även annan organism ur växt- eller djurriket som kan orsaka sjukdom eller annan skada på växt. Det finns emellertid en rad olika organismer som inte direkt angriper växter, men som ändå orsakar skador på växtodlingar. Till denna kategori organismer hör bland annat vissa ogräs och vissa andra organismer som förstör förutsättningarna för odling. Dessa organismer faller utanför den nuvarande definitionen av växtskadegörare och därmed lagens tillämpningsområde. För ett effektivt växtskydd är det av stor vikt att definitionen för växtskadegörare utvidgas. En möjlighet är att som föreslår införa begreppet indirekt skada. Enligt regeringens mening bör emellertid definitionen i stället vidgas på det sättet att som skadegörare skall räknas också organismer ur växt- eller djurriket som orsakar skada på växtodling. gäller att den som har anledning anta att växtskadegörare angripit växter på mark som han odlar eller brukar är skyldig att anmäla detta till . För att öka möjligheterna till en effektiv bekämpning bör enligt regeringens mening anmälningsskyldigheten vidgas till att gälla också den som lagerhåller växter. Det är bl.a. angeläget att få kännedom om skadeangrepp som kan uppmärksammas i potatislager. Anmälningsskyldigheten bör begränsas till lagerhållare i grossistledet. Regeringens förslag: Bestämmelser införs som ger stöd för föreskrifter om anmälningsskyldighet, kontroll och undersökning i syfte att genomföra om kontroll i odlingar och skyldighet att kunna spåra växtskadegörares ursprung vid han- del med växter. Vidare utgör bestämmelserna en förutsättning för att konstatera frihet från växt- skadegörare. Föreskrifter skall kunna meddelas om krav på sundhetsintyg vid handel med och utförsel av väx- ter. Privata organ skall kunna ges rätt att ut- färda sådana intyg. förslag: Förslaget överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanser: Några invändningar har inte framförts mot förslag. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser vidtas åtgärder med stöd av växtskyddslagen främst efter anmälan från odlare. Den odlare som har anledning anta att växter angripits av växtskadegörare som omfattas av lagen skall anmäla detta till , som är ansvarig myndighet. har sedan möjlighet att besluta om en rad bekämpningsåtgärder. Vid handel med växter mellan stater kontrolleras växternas sundhet vid gränsen. Även i dessa fall har möjlighet att ingripa mot växtskadegörare. medlemskap i innebär en rad förändringar för arbetet med växtskydd. Nya krav ställs på bland annat vad gäller undersökningar och kontroll. Eftersom det vid ett medlemskap i är tillåtet att kontrollera växters sundhet vid gränsen vid handel med övriga medlemsstater krävs andra åtgärder. Kontrollen kommer i stället i huvudsak att ske i odlingarna och åligga som ansvarig nationell växtskyddsmyndig- het. Vid handel med eller annan spridning av växter, främst sådana som är av- sedda för förökning, mellan medlemsstaterna eller inom landet krävs att sänd- ningen åtföljs av sundhetsintyg, ett s.k. växtpass. Utfärdandet av växtpass förutsätter att en växtskyddsinspektion skett. De odlare vars produkter skall genomgå en sådan inspektion för utfärdande av växtpass skall vara registrerade i ett officiellt register. Detta för att göra det möjligt att identifiera en såld produkt och, vid eventuella skadegörarangrepp, kunna spåra dess ursprung. Samma växtskyddsstandard skall gälla för växter oavsett om produkten är avsedd för handel inom en medlemsstat eller mellan medlemsstater. har föreslagit att det i växtskyddslagen skall införas bestäm- melser som möjliggör för verket att föreskriva eller besluta om provtagning eller undersökning hos enskilda. Regeringen anser i likhet med att detta är nödvändigt för att verket, vid ett svenskt EU-medlemskap, skall kunna fylla sin kontrollfunktion. En förutsättning för en effektiv kontroll är också att enskilda är skyldiga att bereda tillträde för kontrollen. För att kunna spåra växtskadegörares ursprung och för att över huvud taget på ett tillfredsställande sätt kunna ha kontroll över spridningen av växtskadegörare är det av stor betydelse att har möjlighet att föreskriva att den som handhar växter skall anmäla sin verksamhet till verket och föra anteckningar över verksamheten. Inom ramen för EU:s huvuddirektiv på växtskyddsområdet, rådets direktiv /93/EEG av om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till medlemsstaterna, som innehåller detaljerade regler om handel inom EU på området, finns möjlighet för en enskild medlemsstat att, för vissa allvarliga skadegörare, få delar av sitt territorium förklarade som "skyddade zoner". Det land till vilket införsel sker kan efter en sådan förklaring ställa striktare krav på den plats eller region, från vilken utförsel sker, avseende den speciella skadegöraren. För att ett område skall få en sådan status krävs att det går att dokumentera frihet från skadegöraren i fråga trots att förutsättningar finns för etablering. Att kunna få status som skyddad zon är såväl från växtskyddssynpunkt som av ekonomiska skäl av stor betydelse. För att möjliggöra en nödvändig dokumentation av frihet från en viss skadegörare krävs att kontrollörer får tillträde till enskildas egendom och att verket kan föreskriva eller besluta om undersökning och provtagning. Även i detta sammanhang är det viktigt att kunna föreskriva att den som handhar växter skall anmäla sin verksamhet till för att på så sätt vara säker på att fånga upp alla berörda vid undersökningar och kontroller. Föreskrifter måste också kunna meddelas om krav på sundhetsintyg vid handel med eller utförsel av växter. har vidare föreslagit att juridiska personer efter bemyndigande från verket skall få utfärda sundhetsintyg. Det handlar här om en stor mängd intyg av en ofta inte särskilt komplicerad beskaffenhet. Av praktiska såväl som av ekonomiska skäl är det lämpligt att t.ex. sågverk själva kan utfärda den stora mängd intyg om frihet från bark som i vissa fall krävs för handel med virke. är ansvarig myndighet och har som sådan att se till att de juridiska personerna handhar sin uppgift på ett riktigt och lämpligt sätt. Utfärdande av sundhetsintyg är en förvaltningsuppgift som är att anse som myndighetsutövning. För att en sådan uppgift skall kunna överlämnas till en enskild krävs lagstöd. Regeringen föreslår att ett sådant stöd förs in i växt- skyddslagen. Att ange vilka kostnader som kan uppkomma i anledning av de föreslagna änd- ringarna i växtskyddslagen är svårt av flera skäl. Kostnaderna är beroende av bl.a. den ständigt varierande växtskyddssituationen i omvärlden, sundhetsläget i och ambitionsnivån för bekämpning. uppskattar att kostnadsökningen för staten sannolikt kommer att bli lägre än . Producenterna bedöms av Jordbruks- verket få ökade kostnader under en övergångstid. Dessa kostnader beräknas år- ligen uppgå till totalt ca . Därtill kommer att vissa kommuner kan få kostnader för bekämpningsåtgärder mot jättelokan. De ökade kostnaderna för staten utgörs främst av kostnader för kontrollen för att fastställa frihet från skadegörare, en verksamhet som måste genomföras som en följd av medlemskap i . Dessa kostnader kan grovt uppskattas till ca . Kostnaden för staten för bekämpning av strandfränet kan beräknas till högst . Denna bekämpning innebär på kort sikt även en ökad kostnad för de enskilda företagen. Vid en lyckad bekämpning gör företagen emellertid en långsiktig besparing. De årliga kostnaderna för samtliga berörda företag för bekämpningen kan inledningsvis totalt uppskattas till ca . Möjligheten att delegera till enskilda företag att utfärda sundhetsintyg i samband med egenkontroll medför en betydande besparing främst för svensk exportindustri. 5 Bekämpande av salmonella hos djur 5.1 Obligatorisk salmonellaprovtagning vid uppfödning av ungdjur avsedda för produktion av ägg Regeringens förslag: En obligatorisk salmonella- provtagning införs för ungdjur som föds upp till värphöns. förslag: Förslaget överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinran av samtliga remissinstanser. Enligt bör emellertid kontrollen begränsas till att gälla fjäderfä som föds upp i syfte att producera livsmedel, eftersom lagstiftningens främst skall skydda svenska konsumenter. i , och Svensk fågel framför synpunker på hur provtagningen bör utformas. Föreningen fjäderfäskötsel anser att kontrollen bör vara mindre omfattande för mindre besättningar. anser att endast besättningar med mer än tvåtusen djur bör omfattas av kontrollen. Skälen för regeringens förslag: Salmonellainfektion är en allvarlig sjukdom sett från folkhälsosynpunkt. har internationellt sett få inhemska fall av salmonella. I förhandlingar med EU:s medlemsstater om en svensk anslutning till unionen var frågan om hur det gynnsamma svenska salmonellaläget skulle kunna behållas vid ett medlemskap en viktig fråga.