prop · GI03164 · 1995-01-01 00:00:00 — Kvinnors erfarenheter, synsätt och problemformuleringar speglas inte i tillräcklig omfattning i utbildningen och forskningen, vilket påverkar verksamhetens kvalitet negativt. För att högsta möjliga kunskapsnivå skall uppnås måste bägge könen ha likvärdiga möjligheter att påverka såväl undervisningens som forskningens inriktning, innehåll och form samt den miljö där den bedrivs. Dessutom skulle en större andel kvinnliga lärare öka kvinnors synlighet i den akademiska världen och därmed ge yngre kvinnor förebilder. Ett könsperspektiv kan läggas på i stort sett alla aspekter av undervisning. Den bör därför läggas upp så att den behandlar bägge könens verkligheter i exempel och problemformuleringar och så att både kvinnor och män finner sig lika väl till rätta med t.ex. seminariekultur och handledning. Lärarna måste söka skapa ett klimat i studiegrupperna som gör att alla studerande, oavsett kön, stimuleras att yttra sig och delta. Handledare av forskarstuderande har en mycket viktig funktion. De har ett stort ansvar inte minst för att utforma sin handledning så att kvinnor och män stöds i samma utsträckning. är handledarna oftast män. Ett ökat antal kvinnliga lärare/handledare skulle, som ovan nämnts, innebära bl.a. att unga kvinnliga studerande får fler kvinnliga förebilder. De åtgärder som vidtagits för att främja jämställdheten mellan kvinnor och män inom universitet och högskolor har visat sig alltför långsamt verkande. Den rådande situationen är inte acceptabel. Det är angeläget att lärosätena intensifierar sitt jämställdhetsarbete. Som stöd för detta arbete tar regeringen nu initiativ till ett antal åtgärder, som huvudsakligen inriktas på att åstadkomma en jämnare könsfördelning inom olika lärarkategorier i högskolan. Åtgärderna syftar till att förbättra främst kvinnornas möjligheter. Kostnaderna uppgår sammantaget till för en 12-månadersperiod. Av den totala satsningen föreslår regeringen ett nytillskott om för en 12-månadersperiod (/96 ). Övrig finansiering skall ske genom att medel disponeras inom ramen för universitetens och högskolornas samt forskningsrådens anslag. Regeringen kommer att i regleringsbrev särskilt ange belopp och ändamål. Åtgärder som medför kostnader sammanfattas i följande tabell. Upp- Upp- Utbild- Forsk- Univers. skattat skattad nings nings- och Total antal kostn/pers dep. råd högskolor kostnad Åtgärd personer (m.kr) (m.kr) (m.kr) (m.kr) (m.kr) Doktorandtjänster 120 0,250 30,0[1] 30,0 Forsk.ass.tjänster 90 0,333 10,0[2] 10,0[4] 10,0[5] 30,0 Professurer (engångssatsn.) 30 1,150 14,4[2] 10,0[4] 10,0[5] 34,4 Forskningsråden (medv. i foass- och prof-rekrytering) 0,6[2] 0,6 40 0,350 14,0[3] 14,0 Gästprofessur (utländsk) 10 0,750 7,5[3] 7,5 290 76,5 20,0 20,0 116,5 [1]Anslaget Övriga utgifter inom forskning och forskarutbildning, anslagsposten 2 Vissa särskilda åtgärder (återstår för fördelning). [2]Anslaget Övriga utgifter inom forskning och forskarutbildning, Vissa jämställdhetsåtgärder (ny anslagspost). [3]Anslaget Utvecklingsverksamhet och internationell samverkan. [4]Inom ramen för forskningsrådens anslag. [5]Inom ramen för anslagen till forskning och forskarutbildning fakultetsan- slagen. Regeringens bedömning: Universitet och högskolor bör intensifiera arbetet med jämställdhetsfrågor. Ett mål bör vara att uppnå en jämn fördelning av kvinnliga och manliga studenter på alla utbild- ningsområden inom den grundläggande högskoleut- bildningen. Särskilt bör jämställdhetsarbetet intensifieras vad gäller lärarutbildningarna. Kunskap om jäm- ställdhetsfrågor, könstillhörighetens betydelse i undervisningen och den sociala miljön i klass- rummet måste finnas hos alla lärare. Ett ansvar bör läggas på den myndighet regeringen bestämmer att understödja och stimulera utbyte av erfaren- heter om insatser på jämställdhetsområdet mellan de ansvariga för lärarutbildningarna vid universi- tet och högskolor. Även inom tekniska utbildningar bör jämställd- hetsarbetet särskilt intensifieras. Skälen för regeringens bedömning: har det skett en betydande expansion av den grundläggande högskoleutbildningen. Antalet studenter, omräknat till heltidsstudenter, har ökat med . /94 fanns drygt 255 000 registrerade studenter på hel- och deltid. Antalet högskolenybörjare uppgick till närmare 62 000. Härav utgjorde kvinnorna . Allt fler kvinnor genomgår längre utbildningar. Kvinnorna utgör av dem som examineras från utbildningar på 120-140 poängsnivån. Inom utbildningar som omfattar mer än 140 poäng har andelen examinerade kvinnor ökat från . Enligt högskolelag och högskoleförordning har universitet och högskolor det fulla ansvaret för innehållet i och organisationen av den högre utbildningen. I lagens och förordningens inledande bestämmelser anges det att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid skall iakttas i högskolornas verksamhet. Vidare finns i högskoleförordningen bestämmelser om tillträde till högskolan angivet, att vid i övrigt likvärdiga meriter, urval får ske med hänsyn till kön i syfte att förbättra rekryteringen av studenter från kraftigt underrepresenterat kön. Det råder fortfarande en mycket ojämn könsfördelning bland studenterna inom många områden. Särskilt ojämn är den inom teknik, vård och lärarutbildning. Könsfördelningen bland de examinerade inom olika områden framgår av bilaga 3, tabell 2. Alla strävanden mot jämställdhet kräver en lokal förankring för att få genomslag i organisationen. Denna process pågår vid landets universitet och högskolor men måste intensifieras. Under har andelen kvinnor i de tekniska utbildningarna ökat på alla nivåer. Dessvärre är denna trend nu bruten. har allt färre flickor sökt sig till tekniska utbildningar. Detta är allvarligt även för rekryteringen till högskolan. Ytterligare insatser krävs därför. Bl.a. är det viktigt att utbildningarna läggs upp så att fler kvinnor attraheras. På regeringens uppdrag bedrivs det sk. , som syftar till att att främja ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik (se avsnitt 5). Projektet väntas ha stor betydelse i arbetet med att öka kvinnors/flickors intresse för tekniska och naturvetenskapliga utbildningar. Den behörighetsgivande förutbildning (basåret) är ett alternativ för behörighet till högre studier inom i huvudsak naturvetenskap och teknik. Ett syfte med basåret är att framför allt kvinnor skall stimuleras att söka till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Vidare har Rådet för grundläggande högskoleutbildning givit stöd till projekt för ökad jämställdhet inom naturvetenskaplig grundutbildning samt ingenjörs- och civilingenjörsutbildning. Projekten syftar till att ändra innehåll och arbetssätt i tekniska och naturvetenskapliga utbildningar för att permanent öka rekryteringen av kvinnliga studenter till utbildningen. har bedrivit ett projekt om kvinnor i matematiken (), vars mål är att få en jämnare könsfördelning på alla nivåer inom ämnet och att stimulera fler kvinnor att gå vidare i studierna. Regeringen har budgetproposition (prop. 1994/95:100, bil.9) och i propositionen Särskilda utbildningssatsningar inom högskolan (prop. 1994/95:139) föreslagit åtgärder för att stimulera intresset för naturvetenskap och teknik. Personer med arbetslivserfarenhet och med annan eller ingen akademisk utbildning skall erbjudas 9 000 platser för att kunna studera. De studerande skall erbjudas ett förmånligt studiestöd. Detta innebär möjlighet för bl.a. kvinnor, som inte valt studier inom teknik eller naturvetenskap, att nu välja en sådan inriktning. Lärarutbildning finns vid flertalet universitet och högskolor. Lärarutbild- ningarna för det offentliga skolväsendet svarar för närmare en femtedel av universitetens och högskolornas alla examinerade studenter. Under resten av 1990-talet kommer i genomsnitt drygt 6 300 nya lärare att examineras för och gymnasieskolans behov. Det är viktigt att blivande lärare får kunskap om jämställdhetsfrågor och tillägnar sig förmåga att tillämpa dessa kunskaper i sin undervisning. Regeringen har därför i målbeskrivningarna i högskoleförordningens examensordning för lärarexamina angivit att studenten, för att erhålla lärarexamen, skall ha förmåga att belysa även jämställdhetsfrågor. I och gymnasieskolan finns över 110 000 lärare. Flertalet har gått igenom en lärarutbildning där jämställdhetsfrågorna inte särskilt har betonats. Redan yrkesverksamma lärare bör därför beredas möjlighet att få motsvarande kunskaper. Fortbildningen är således en strategiskt viktig fråga när det gäller att utveckla jämställdhetsarbetet i skolan. Universitetens och högskolornas utformning av denna spelar en avgörande roll. I avsnitt 5 om skolväsendet har tankegångar utvecklats om betydelsen av att läraren besitter kunskap om och kompetens att bemöta flickor och pojkar utifrån deras delvis olika förutsättningar och erfarenheter. Den enskilda lärarens arbete i skolan för att främja jämställdhet mellan flickor och pojkar inverkar på kommande generationers attityder och val. Rekryteringen till lärarutbildningarna uppvisar en fortsatt snedfördelning mellan könen. Totalt har den kvinnliga dominansen bland de studerande inom lärarutbildningarna förstärkts något. Bilden ser dock olika ut beroende på vilken studieinriktning det gäller. Könsfördelningen inom olika studieinriktningar framgår av bilaga 3, tabell 1. I rapporten är alla olika (Ds 1994:98) har framhållits att regeringen bör vara ännu tydligare vad gäller målen för lärarutbildningarna samt övervaka att dessa uppfylls bättre. I remissyttrandena över rapporten framhåller flertalet högskolor vikten av att jämställdhetsfrågorna behandlas i lärarutbildningarna. i anför bl.a. att "som stöd för högskolornas interna prioriteringar av jämställdhet är det viktigt att regeringen och det nya klart och tydligt markerar jämställdhet som ett angeläget kunskapsområde och en pedagogisk fråga för lärarutbildningarna". anser att kunskaper om könsskillnader är viktiga men att detta kunskapsområde har varit otillräckligt behandlat i lärarutbildningarna. Remissvaren ger en rad exempel på hur jämställdhetsfrågor på olika sätt tas upp i utbildningarna. Flera högskolor noterar också att frågorna i och med de nya läroplanerna för det offentliga skolväsendet har fått ökad aktualitet. Regeringen anser att det är angeläget, särskilt vad gäller utbildningen av lärare, att utbyte av erfarenheter sker mellan ansvariga för jämställdhetsfrågor inom universitet och högskolor. Som förebild kan nämnas Nordiska ministerrådets jämställdhetsprojekt - Nordlilia - ett nätverkssamarbete mellan lärarutbildningar i . Detta har lett till ett ökat intresse för jämställdhetsfrågor. För att även på det nationella planet initiera och stimulera en utveckling, där arbetet med jämställdhetsfrågor inom lärarutbildningarna lyfts fram och når ut till alla universitet och högskolor, kommer regeringen senare föreslå att ett sådant ansvar läggs på det nya (se även avsnitt 8). genomför en utvärdering av grundskol- lärarutbildningarna. Regeringen har anmodat ämbetet att särskilt beakta hur jämställdhetsmålen har tillgodosetts. Utvärderingen är ett första led i den översyn av vissa förhållanden inom skolan som berör bl.a. lärarnas kompetens och som aviserades i budgetpropositionen 1995. Rapport om kartläggning av jämställdhetsåtgärder inom universitet och högskolor På uppdrag av har en kartläggning och utvärdering av jämställdhetsprojekt inom universitet och högskolor genomförts (Ds 1994:130). I rapporten visas att totalt ca 950 jämställdhetsprojekt har bedrivits . Projekten är av mycket olika karaktär och gäller exempelvis stöd till studerande, som väljer att studera ämnen som domineras av det andra könet, förändringar i utbildningens organisation och uppläggning, seminarier, nätverk etc. En sammanfattning av rapporten finns som bilaga 2 till denna proposition. Forskning vid universitet och högskolor representerar ett omfattande verksamhetsområde av mycket skiftande karaktär. De olika fakulteterna skiljer sig åt när det gäller t.ex. metodik, teoribildningar, vetenskapliga traditioner samt förhållandet mellan grundforskning och tillämpad forskning. Det finns också skillnader i forskningsfinansiering och förbindelser med yrkes- och näringsliv utanför högskolans ramar. Sådana skillnader återspeglas även när det gäller jämställdheten mellan kvinnor och män inom forskarsamhället. En aspekt på jämställdhetsfrågan låter sig beskrivas i rent numerära termer och gäller könsfördelningen bland forskarstuderande, lärare och forskare. Denna aspekt behandlas huvudsakligen i avsnitt 6.5. Inom det vetenskapliga området har jämställdhetsfrågan även en annan sida, som handlar om samhällets behov av forskning inom områden där kvinnoaspekterna försummats och där mannens behov, fysiologi och synsätt mer eller mindre oreflekterat gjorts till norm. Det kan gälla så vitt skilda områden som invärtesmedicin och historia. Kvinno-, jämställdhets- och genusforskning bör därför tillmätas sitt berättigade utrymme. Dessa begrepp används ofta tillsammans men de betecknar något olika ansatser eller inriktningar och har bildats . Kvinnoforskning är närmast forskning i ett kvinnoperspektiv men används ibland om all forskning om kvinnor. Jämställdhetsforskning innefattar inte endast kvinnor utan syftar till ett bredare anslag utifrån en jämställdhetsaspekt. Genusforskning har en motsvarighet i det engelska ordet "gender research" och arbetar utifrån ett könsteoretiskt perspektiv. betecknar här kön och könsroller inte som biologiska utan som kulturella, sociala eller historiska grundbegrepp. Utgångspunkten för den forskning som bedrivs av kvinnor är dock i allmänhet inte forskning i ett kvinno- eller könsteoretiskt perspektiv. Icke desto mindre kan deras forskning i en av övervägande manliga värderingar präglad, förment allmängiltig, forskningstradition framstå som litet vid sidan av vad som anses som vetenskapligt centralt. Kvinnor kan t.ex. intressera sig för andra forskningsområden, föra in andra problemställningar eller utgå från andra, kanske tvärvetenskapliga, metoder och synsätt. Genom att kvinnornas närvaro inom olika forskningsområden ökas, får deras synsätt och preferenser bättre möjligheter att påverka inriktningen och utformningen av verksamheten. Vissa åtgärder inom forskningsområdet Regeringens bedömning: I instruktionerna för () och forskningsråden inom ansvarsområde bör införas att dessa inom sina respektive verksam- hetsområden särskilt skall främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringen avser att uppdra åt FRN att definiera och föreslå inom vilka ämnen det kan finnas anled- ning att inrätta professurer eller forskartjänster med inriktning mot genusforskning. I budgetpropositionen för /96 har under åttonde huvudtiteln, anslaget Utvecklingsar- bete och internationell samverkan, föreslagits medel för internationell samverkan. Av dessa medel har regeringen beräknat för en 12-månadersperiod (för /) till post-doktorala stipendier för svenska kvinnliga forskares vistelser vid utländska forskningsinstitutioner. Vidare har regeringen beräknat för en 12- månadersperiod (för /96 11,25 mil- joner kronor) till forskningsråden för gästpro- fessurer för kvinnliga forskare inom framför allt naturvetenskapliga och tekniska områden. Som planeringsförutsättning för båda de ovan nämnda insatserna gäller att motsvarande belopp även bör avsättas under budgetåren 1997-1999. Skälen för regeringens bedömning: Ändring av forskningsrådens instruktioner Forskningsråden har ett särskilt ansvar för den vetenskapliga utvecklingen inom sina respektive ansvarsområden. Detta inbegriper ett ansvar för kvaliteten inom forskningen i alla avseenden. Som bedömningsgrunder i rådens arbete ingår helt naturligt den vetenskapliga och den etiska kvaliteten hos olika projekt. Kvinnors och mäns olika erfarenheter, synsätt och arbetsmetoder gör att forskningsproblem formuleras olika, bearbetas olika och tolkas olika. En större bredd i angreppssättet minskar risken för fördomsbaserade felslut och är därför en viktig kvalitetsfaktor i forskningsarbetet. Jämställdhet måste ses som ett kriterium på kvalitet när det gäller vetenskap- lig verksamhet och måste därmed beaktas i rådens arbete. Detta gäller såväl vid bedömning och utformning av projekt som vid olika tillsättningsärenden. För att betona forskningsrådens och FRN:s ansvar för jämställdheten inom sina verksamhetsområden kommer regeringen att på denna punkt komplettera deras instruktioner. Utredning om insatser för kvinno- och jämställdhetsforskning Forskning med en könsteoretisk inriktning kan betraktas utifrån såväl ett inomvetenskapligt perspektiv som en mer allmän jämställdhetsaspekt. Regeringen har tillkallat en utredare, som bl.a. skall föreslå åtgärder som främjar kvinno- och jämställdhetsforskningen (dir. 1995:8). Utredaren skall särskilt undersöka hur uppgifterna att utreda, skapa opinion och dela ut bidrag för att främja kvinno- och jämställdhetsforskning bäst kan utformas samt även ge förslag angående stöd till underrepresenterat kön. En förutsättningslös prövning skall företas som visar om syftet kan uppnås genom att redan befintliga mydigheter ges uppdrag eller om det på nationell nivå bör inrättas ett särskilt forsknings- stödjande organ. I uppdraget ingår också en beskrivning av hur förslagen kompletterar eller utvecklar befintliga resurser och institutioner. Utredaren skall se på olika organisationsformer i ett internationellt, särskilt nordiskt, perspektiv samt undersöka möjliga former för internationellet samarbete i dessa frågor. Förslag som kan föranledas av arbetet kommer att beredas till budgetproposition. Statsmakterna har tidigare givit FRN i uppdrag att informera om och stödja kvinno- och jämställdhetsforskning i vid bemärkelse. FRN har tilldelats särskilda projektmedel för detta ändamål. Nämnden gör här en betydelsefull insats och har upparbetat god insikt och kompetens när det gäller sådan forskning. FRN:s verksamhet frikallar givetvis inte andra forskningsfinansiärer från att göra insatser inom området. Forskningsprojekt med kvinno-, jämställdhets- eller genusinriktning måste av skilda forskningsfinansiärer, däribland forskningsråden, prövas och tillerkännas medel i samma mån, men också med samma kvalitetskontroll, som all annan forskning. Kartläggningen och utvärderingen av jämställdhetsprojekt inom universitet och högskolor (Ds 1994:130) visar på den vetenskapliga kvalitetshöjning som genusforskning kan tillföra. Genom att inrätta parallellprofessurer i ämnen där forskning med ett genusperspektiv på ett fruktbart sätt kan komplettera traditionella forskningsinriktningar kan nya forskningshorisonter öppnas. Regeringen avser att ge FRN i uppdrag att i samråd med forskningsråden granska hela forskningsfältet och lämna förslag på ämnen inom vilka det kan finnas anledning att inrätta professurer eller forskartjänster med inriktning mot genusforskning. Fora/centra för kvinnliga forskare Fora/centra för kvinnliga forskare - benämningarna skiftar något - finns vid samtliga universitet i landet och vid några av högskolorna. Det finns f.n. åtta fora/centra, som tilldelas medel under åttonde huvudtiteln, anslaget Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor. Fora/centra fungerar framför allt som nätverk för kvinnliga forskare och har verksamt bidragit till att rekrytera kvinnliga forskare och forskarstuderande och att förbättra villkoren för dessa. Fora har också betytt mycket för utvecklingen av forskning ur ett könsperspektiv. Forskning med ett kvinno-, jämställdhets- eller genusperspektiv har tillfört flera vetenskapsområden en genomgripande förnyelse. Det är viktigt att sådan forskning får möjlighet att utvecklas och förgrena sig i olika riktningar. Ansvaret för fora/centra för kvinnliga forskare vilar på universiteten och högskolorna liksom all annan institutionell verksamhet. I forskarkarriären finns många trösklar som varje forskare måste komma över för att kunna ta sig vidare. Först gäller det att bli antagen till forskarutbildning, få en rimlig finansiering och sedan genomföra avhandlingsarbete och disputation. Nästa viktiga skede är det som kommer alldeles efter avlagd doktorsexamen. För den som tänker sig en framtida forskarkarriär gäller det att få möjlighet att meritera sig vidare och få nya erfarenheter. Inom många ämnesområden är den s.k. post-doc-tiden närmast avgörande för den framtida karriären. Den nydisputerade bör helst vistas i en framgångsrik och kreativ forskningsmiljö utomlands för att få nya impulser och vidga sitt kompetensområde. På detta stadium faller många kvinnliga doktorer bort. Här finns en av de "flaskhalsar" som tydligast låter sig observeras. Orsakerna till detta är naturligtvis flera. Det synes dock som om kvinnor under denna del av sitt liv har större svårigheter än män att kunna vistas ett eller vid ett utländskt universitet. Därmed får de också betydande svårigheter att senare konkurrera med män om forskarassistent- och forskartjänsterna. För att ge bättre finansiella möjligheter för de kvinnliga doktorer som önskar en internationell meritering, avser regeringen att disponera medel under det budgetproposition (prop. 1994/95:100, bil. 9) föreslagna anslaget Utvecklingsarbete och internationell samverkan. för en 12-månadersperiod (för /) bör fördelas till forskningsråden för post-doktorala stipendier för kvinnor. Som planeringsförutsättning bör gälla att motsvarande belopp avsätts även under budgetåren 1997-1999. En åtgärd för att underlätta för kvinnor att kunna fortsätta på forskarbanan är att den post-doktorala meriteringen utformas mer flexibelt än vad som varit fallet. Detta är något som universitet, högskolor och forskningsråd bör överväga. Gästprofessurer ger unika möjligheter att inlemma framstående internationella forskare i en svensk forskningsmiljö. Detta innebär en väsentlig vetenskaplig stimulans och bidrar till att ge unga forskare och studenter nya perspektiv och förebilder. Forskningsråden har gästprofessurer, som tillåter innehavarna att vistas vid ett eller flera svenska lärosäten. Vid finns bl.a. en gästprofessur för framstående kvinnliga forskare, professur, som lockat många prominenta innehavare från olika discipliner. Regeringen finner det angeläget att gästprofessurer för framstående kvinnliga forskare inrättas även vid andra forskningsråd, framför allt inom områden som har få svenska kvinnliga forskare. Särskilt inom vissa naturvetenskapliga och tekniska områden råder stor brist på kvinnor på högre nivåer i forskarkarriären. Gästprofessurerna kan här innebära inspiration för kvinnor att söka sig till området i fråga och gå vidare. De innebär även att hög internationell kompetens tillförs . Genom gästprofessurerna har man även möjlighet att inom olika discipliner sprida internationella impulser när det gäller forskning ur ett kvinnoperspektiv och/eller med genusinriktning. Det är också viktigt att stärka sådana forskningsinriktningar som många kvinnor visat att de finner väsentliga, till exempel med en större samhällsrelevans eller ett tvärvetenskapligt anslag. Regeringen avser därför att under åttonde huvudtiteln från anslaget Utvecklingsarbete och internationell samverkan för en 12-månadersperiod fördela (för /96 ) till forskningsråden för gästprofessurer för kvinnliga forskare inom framför allt naturvetenskapliga och tekniska områden. Gästprofessurerna bör knytas till råden på samma sätt som redan befintliga gästprofessurer. Som planeringsförutsättning bör gälla att motsvarande belopp avsätts under budgetåren 1997-1999. En betydligt större andel män än kvinnor fortsätter från den grundläggande högskoleutbildningen till forskarutbildning och avlägger doktorsexamen. En jämförelse mellan examinationen från grundutbildningen respektive från forskarutbildningen visar att män fortsätter till doktorsexamen i nästan dubbelt så stor utsträckning som kvinnor. Inom samtliga ämnesområden har männen en starkare tendens att gå vidare men skillnaderna mellan könen varierar mellan områdena (se bilaga 3, tabell 4).