prop · GI0361 · 1995-01-01 00:00:00 — 1994/95:61 Regeringens proposition Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen förslås att lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag upphävs och att vissa följdändringar görs i ett antal andra lagar som ändrades i samband med att vårdnadsbidraget infördes. I propositionen föreslås vidare att de 90 s.k. garantidagarna, dvs. de dagar som endast ersätts enligt garantinivån, återinförs fr.o.m. samt att garantinivån ändras till den nivå som gällde före . Förslaget innebär att föräldrapenning med anledning av ett barns födelse kommer att kunna utges under sammanlagt , varav med ersättning motsvarande garantinivån. Även vid flerbarnsfödsel återinförs med belopp enligt garantinivån. För den som före ikraftträdandet tagit ut garantidagar liksom för den som fått vårdnadsbidrag skall avräkning ske mot de . Vidare föreslås att kommunernas skyldighet att ge bidrag till enskilda förskolor, enskilda fritidshem och enskild integrerad skolbarnsomsorg, som skulle ha trätt i kraft , upphävs. Kommunerna kan i stället efter egen bedömning lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Beloppet bör då inte oskäligt avvika från kommunens kostnader per barn i motsvarande verksamhet. Även kommunernas rätt till ersättning för barnomsorgsplats för barn som inte är hemmavarande i kommunen, som skulle ha trätt i kraft föreslås upphävd. Kommunerna kan därmed själva komma överens om hur man skall lösa kostnadsfrågan i de fall man anser sådana placeringar berättigade eller lämpliga. Lagstiftningen om den kommunala tillståndsprövningen för enskilda förskolor och fritidshem samt enskild integrerad skolbarnsomsorg, som ändrades , återställs till sin tidigare lydelse. Detta innebär att samma regler skall gälla för kommunen som för vid tillståndsprövning enligt socialtjänstlagen (1980:620). 1 Förslag till riksdagsbeslut..................5 2 Lagtext......................................5 2.1 Förslag till lag om upphävande av lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag.............5 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:605) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring.....................6 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m........................9 2.4 Förslag till lag om ändring i kommunal- skattelagen (1928:370)..................10 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta.......................13 2.6 Förslag till lag om ändring i uppbörds- lagen (1953:272)........................15 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter.......................18 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag.............20 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pen- sionärer................................21 2.10Förslag till lag om ändring i social- tjänstlagen 1980:620)...................23 2.11Förslag till lag om ändring i lagen (1994:11) om ändring i socialtjänst- lagen (1980:620)........................25 2.12Förslag till lag om ändring i lagen (1987:442) om försöksverksamhet med tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligt social- tjänstlagen (1980:620) .................27 3 Ärendet och dess beredning..................28 4 Bakgrund....................................28 5 Återinförande av garantidagar i föräldra- försäkringen................................29 6 Kostnadskonsekvenser........................32 7 Barnomsorgen - enskilda förskolor och fri- tidshem.....................................33 8 Författningskommentarer.....................36 8.1 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag......36 8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:605) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring....................36 8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m.......................37 8.4 Förslaget till lag om ändring i kommu- nalskattelagen 1928:370)................37 8.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta.......................38 8.6 Förslaget till lag om ändring i upp- bördslagen (1953:272)...................38 8.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kon- trolluppgifter..........................39 3 8.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag.............39 8.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pen- sionärer................................39 8.10Förslaget till ändring i socialtjänst- lagen (1980:620)........................40 8.11Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:11) om ändring i socialtjänst- lagen (1980:620)........................40 8.12Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:442) om försöksverksamhet med tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligt social- tjänstlagen (1980:620)..................41 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............................42 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om upphävande av lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag, 2. lag om ändring i lagen (1994:605) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m., 4. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 5. lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, 6. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 7. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrollupp- gifter, 8. lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag, 9. lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer, 10.lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620). 11.lag om ändring i lagen (1994:11) om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) 12.lag om ändring i lagen (1987:442) om försöksverksamhet med tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen (1980:620). Regeringen har följande förslag till lagtext. Lag om upphävande av lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag Härigenom föreskrivs att lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag skall upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen gäller dock fortfarande i fråga om ärenden om vårdnadsbidrag som kommit in till före och avser tid före nämnda datum. Lag om ändring i lagen (1994:605) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs dels att 4 kap. 3 och 6 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring i dess lydelse enligt lagen (1994:605) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse, dels att övergångsbestämmelserna till lagen (1994:605) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 3 § Föräldrapenning med an- Föräldrapenning med an- ledning av ett barns fö- ledning av ett barns fö- delse utges under högst delse utges under sammanlagt sammanlagt för föräldrarna. Vid flerbarnsbörd Vid flerbarnsbörd utges utges föräldrapenning föräldrapenning under under ytterligare 90 för dagar för varje barn varje barn utöver det utöver det första. Om föräldrarna gemensamt Om föräldrarna har vårdnaden om barnet, gemensamt har vårdnaden har varje förälder rätt att om barnet, har varje uppbära föräldrapenning förälder rätt att uppbäraunder hälften av den i föräldrapenning under första och andra styckena hälften av den i första angivna tiden. stycket angivna tiden. En förälder som ensam har vårdnaden om barnet har rätt att själv uppbära föräldrapenningen under hela den tid som anges i första och andra styckena. Om en förälder på grund av sjukdom eller handikapp varaktigt saknar förmåga att vårda barnet har den andra föräldern rätt att själv uppbära föräldrapenningen under hela den tid som anges i första och andra styckena. En förälder kan avstå En förälder kan avstå rätt rätt att uppbära föräldra-att uppbära föräldrapenning penning till förmån för till förmån för den andra den andra föräldern med föräldern med undantag för undantag för föräldrapenning med belopp föräldrapenning för en tidmotsvarande förälderns för varje sjukpenning såvitt avser barn, eller vid för flerbarnsbörd, för barnenvarje barn, eller vid gemensamt. Ett avstående flerbarnsbörd, för barnen från rätt att uppbära gemensamt. Ett avstående föräldrapenning görs genomfrån rätt att uppbära skriftlig anmälan till föräldrapenning görs genom . skriftlig anmälan till . Föräldrapenning utges längst till dess barnet har fyllt eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. 6 § Hel föräldrapenning Hel föräldrapenning utgör utgör lägst om lägst dagen (garantinivå). (garantinivå). Föräldrapenning utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, om föräldern under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför har varit försäkrad för en sjukpenning över garantinivån och skulle ha varit det om känt till samtliga förhållanden. Utöver vad som anges i Utöver vad som anges i andra stycket utges andra stycket utges föräldrapenning för föräldrapenning för 180 resterande dagar med belopp mot- med belopp motsvarande svarande förälderns förälderns sjukpenning, sjukpenning, beräknad en- beräknad enligt femte ligt femte stycket, och stycket. med belopp enligt garantinivån. Vid flerbarnsbörd utges Vid flerbarnsbörd utges föräldrapenning enligt 3 §föräldrapenning enligt 3 § andra stycket för 90 andra stycket med belopp mot- dagar med belopp motsva- svarande förälderns rande förälderns sjukpen- sjukpenning, beräknad ning, beräknad enligt enligt femte stycket. femte stycket, och med belopp enligt garantinivån. När föräldrapenning enligt andra - fjärde styckena skall utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, skall beräkningen ske enligt 3 kap. med undantag av 5 § fjärde - sjunde styckena samt 10 a och 10 b §§. Därvid skall dock föräldrapenning för dag beräknas efter av den fastställda sjuk- penninggrundande inkomsten, delad med 365, a) för föräldrar som gemensamt har vårdnaden om ett barn eller, vid flerbarnsbörd, barnen, för vardera föräldern, b) för en förälder som ensam har vårdnaden om ett barn eller, vid flerbarnsbörd, barnen, , eller c) om den andra föräldern på grund av sjukdom eller handikapp varaktigt saknar förmåga att vårda ett barn eller, vid flerbarnsbörd, barnen, . Föräldrapenning för tid därutöver skall för dag beräknas efter av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365. Utan hinder av vad som föreskrivs i andra-fjärde styckena skall, om förälderns sjukpenninggrundande inkomst har sänkts enligt 3 kap. 5 § tredje stycket 5, föräldrapenningen till dess barnet fyller beräknas lägst på grundval av den sjukpenninggrundande inkomst som gällde innan sänkningen skedde eller den högre inkomst som löneutvecklingen inom yrkesområdet därefter föranleder, om föräldern avstår från förvärvsarbete för vård av barn. Är kvinnan gravid på nytt innan barnet uppnått och nio månaders ålder, skall föräldrapenningen även fortsättningsvis beräknas på motsvarande sätt. Detsamma gäller vid adoption 7 av barn som sker och efter det att det föregående barnet fötts eller adopterats. Denna lag träder i 1. Denna lag träder i kraft kraft . I fråga om föräldra-1995. penning för vård av barn 2. I fråga om som är fött före lagens föräldrapenning för vård av ikraftträdande gäller barn som är fött före fortfarande äldre lagens ikraftträdande föreskrifter i 4 kap. 3 §gäller fortfarande äldre och 6 § femte stycket, föreskrifter i 4 kap. 3 § såvitt gäller 4 kap. 6 § tredje, femte och sjätte femte stycket dock styckena samt 6 § femte endast intill utgången stycket, såvitt gäller 4 av . kap. 6 § femte stycket dock endast intill utgången av . Från de dagar för vilka föräldrapenning uteslutande kan utges enligt garantinivån en- ligt 4 kap. 6 § tredje eller fjärde stycket skall avräknas såväl sådana dagar som tagits ut enligt äldre lagstiftning som dagar för vilka vårdnadsbidrag enligt lagen (1994:553) om vård- nadsbidrag erhållits. med fullt vårdnads- bidrag skall därvid räknas som med sådant bidrag. med eller i vårdnadsbidrag räknas som med sådant bidrag. Lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m.1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §2 Arbetstagare har rätt till ledighet för vård av barn dels i form av hel ledighet, dels i form av förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid. Rätten till hel Rätten till hel ledighet gäller under ledighet gäller under ett från barnets från bar- delse. En arbetstagare nets födelse. För en som har adopterat ett arbetstagare som har barn eller tagit emot adopterat ett barn eller ett barn i avsikt att tagit emot ett barn i adoptera det har dock avsikt att adoptera det alltid rätt till hel skall tiden ett och ett ledighet under ett och halvt år i stället räknas från den från den tidpunkt då ar- tidpunkt då ar- betstagaren fått barnet i betstagaren fått barnet sin vård. Är det fråga om i sin vård. Är det fråga adoption av andra makens om adoption av andra barn eller av eget barn, makens barn eller av föreligger inte rätt till eget barn, föreligger ledighet utöver vad som inte rätt till ledighet skulle ha gällt om utöver vad som skulle ha adoptionen inte hade ägt gällt om adoptionen inte rum. hade ägt rum. Rätten till förkortning av arbetstiden liksom rätten till hel ledighet för adoptivföräldrar upphör att gälla när barnet har uppnått ålder eller vid den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1979:645. 2 Senaste lydelse 1994:555. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928:370) dels att punkt 81 i anvisningarna till 33 § skall upphöra att gälla, dels att 33 § 1 och 2 mom. och punkt 12 av anvisningarna till 32 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 33 § 1 mom.2 Med den begränsning som följer av 2 mom. får från intäkt av tjänst avdrag göras för samtliga utgifter, vilka är att anse som kostnader för fullgörande av tjänsten, såvitt inte för samma kostnader anvisats särskilt anslag, som, på sätt i 32 § 3 mom. är sagt, ej skall tas upp såsom intäkt. Avdrag får i enlighet härmed ske för, bland annat: avgifter som den skattskyldige i samband med tjänsten erlagt för egen eller efterlevandes pensionering annorledes än genom försäkring; hyra eller annan kostnad för tjänste- eller arbetslokal, för vilken den skatt- skyldige haft att själv vidkännas utgift; kostnad för arbetsbiträde, som den skattskyldige använt för tjänsts utförande och som han själv avlönat; förlust å medel, för vilka den skattskyldige varit på grund av sin tjänst redovisningsskyldig; ökad levnadskostnad vid resa i tjänsten utom den vanliga verksamhetsorten som varit förenad med övernattning; färdkostnad vid resa i tjänsten; kostnad för facklitteratur, instrument och dylikt, som varit nödigt för tjäns- tens fullgörande. I fråga om en inkomstgivande självständigt bedriven verksamhet som ej skall hänföras till näringsverksamhet gäller följande. Avdrag får göras för utgifter som är att anse som kostnader för intäktens förvärvande om de betalats under be- skattningsåret. Avdrag får också ske för sådana kostnader om de betalats under något av de som närmast föregått beskattningsåret i den mån de överstiger respektive års intäkter. Avdrag får inte ske med större belopp än som motsvarar beskattningsårets intäkt av verksamheten. Underskott av en verksamhet får inte dras av mot överskott i en annan verksamhet. Ränta på skuld som den skattskyldige ådragit sig för sin utbildning eller annars i och för tjänsten hänförs till inkomst av kapital enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Skattskyldig som har uppburit bidrag enligt lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag får i vissa fall göra avdrag för barnomsorgskostnad för barnet. Avdrag får göras i den omfattning som framgår av punkt 8 av anvisningarna. 1 Senaste lydelse 1994:556. 2 Senaste lydelse 1994:556. Ändringen innebär att femte stycket upphävs. 2 mom.3 Avdrag för 2 mom. Avdrag för kostnader som avses i kostnader som avses i punkt 4 av anvisning- punkt 4 av anvisningarna arna får göras endast får göras endast till den till den del kostnader- del kostnaderna na överstiger 4 000 överstiger kronor och för övriga och för övriga kostnader kostnader till den del till den del kostnaderna kostnaderna överstiger överstiger . Vad nu Vad nu sagts gäller dock sagts gäller dock inte i inte i fråga om kostnader fråga om kostnader som som avses i 1 mom. avses i 1 mom. tredje tredje stycket, punk- stycket, punkterna 3-3 terna 3-3 c och 7 av c, 7 och 8 av anvis- anvisningarna samt färd- ningarna samt färd- kostnad för resa i tjäns- kostnad för resa i tjäns-ten. Anvisningar till 32 § 124. Sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och sjukpenning enligt lagen (1954:243) om yrkesskade- försäkring, lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän utgör skattepliktig intäkt av tjänst om förmånen grundas på förvärvs- inkomst, som hänför sig till tjänst. Till intäkt av tjänst hänföres under nämnda förutsättning också ersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare samt annan lag eller författning, som utgått annorledes än på grund av försäkring, som sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller på grund av militärtjänstgöring. Föräldrapenningförmåner Föräldrapenningförmåner och vårdbidrag enligt och vårdbidrag enligt lagen om allmän lagen om allmän försäkring, försäkring, bidrag enligtersättning enligt lagen lagen (1994:553) om (1988:1465) om ersättning vårdnadsbidrag, er- och ledighet för närstå- sättning enligt lagen endevård samt ersättning (1988:1465) om som en allmän försäkrings- ersättning och ledighet kassa utger enligt 20 § för närståendevård samt lagen (1991:1047) om ersättning som en allmän sjuklön utgör försäkringskassa utger skattepliktig intäkt av enligt 20 § lagen tjänst, dock ej sådan del (1991:1047) om sjuklön av vårdbidrag som utgör utgör skattepliktig in- ersättning för mer- täkt av tjänst, dock ej kostnader. sådan del av vårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader. Korttidsstudiestöd, vuxenstudiebidrag och utbildningsarvode enligt studiestödslagen (1973:349), utbildningsbidrag för doktorander, timersättning vid vuxenutbildning (komvux), vid vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) och vid svenskundervisning för invandrare (sfi) räknas som skattepliktig intäkt av tjänst. Dagpenning från arbetslöshetskassa, kontant arbetsmarknadsstöd, statsbidrag motsvarande dagpenning vid arbetsmarknadsutbildning som lämnas till den som startar egen näringsverksamhet, och som avser att utgöra ett tillskott till näringsidkarens försörjning under inledningsskedet av verksamheten, räknas som skattepliktig intäkt av tjänst. 3 Senaste lydelse av punkt 8 av anvisningarna till 33 § 1994:556. 4 Senaste lydelse 1994:556. Dagpenning vid utbildning och tjänstgöring inom totalförsvaret räknas som skattepliktig intäkt av tjänst. Detsamma gäller dagpenning, som enligt av regeringen eller av statlig myndighet meddelade bestämmelser utgår till deltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga om sådant bidrag likställda. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Punkt 12 av anvisningarna till 32 § gäller i sin äldre lydelse i fråga om bidrag enligt den upphävda lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag som betalas ut efter i kraftträdandet. 33 § 1 och 2 mom. samt (punkt 8 av) anvisningarna till 33 § gäller i sina äldre lydelser i fråga om barnomsorgskostnader som avser tid före . Lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 §1 Skattepliktig inkomst enligt denna lag är: l. avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av anställning eller uppdrag hos svenska staten eller svensk kommun; 2. avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av annan anställning eller annat uppdrag än hos svenska staten eller svensk kommun, i den mån inkomsten förvärvats genom verksamhet här i riket; 3. arvode och liknande ersättning som uppburits av någon i egenskap av ledamot eller suppleant i styrelse eller annat liknande organ i svenskt aktiebolag eller annan svensk juridisk person, oavsett var verksamheten utövats; 4. pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring till den del beloppet överstiger uppburen folkpension och pensionstillskott som uppburits enligt 2 § lagen (1969:205) om pensionstillskott eller, för den som uppburit folkpension i form av förtidspension, till den del beloppet överstiger uppburen folkpension och av pensionstillskott som uppburits enligt 2 a § sistnämnda lag, eller, om folkpension enligt bestämmelserna i 17 kap. 2 § lagen om allmän för- säkring samordnats med yrkesskadelivränta eller annan i nämnda lagrum angiven livränta, till den del beloppet överstiger den pension som skulle ha utgått om sådan samordning inte skett, och för annan ersättning enligt lagen om allmän försäkring; 5. pension på grund av anställning eller uppdrag hos svenska staten eller svensk kommun; 6. belopp, som utgår på grund av annan pensionsförsäkring än tjänste- pensionsförsäkring, om försäkringen meddelats i här i riket bedriven försäkringsrörelse samt belopp som utbetalas från pensionssparkonto fört av ett svenskt pensionssparinstitut eller av ett utländskt instituts filial i enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande; 7. pension på grund av tjänstepensionsförsäkring samt annan pension eller för- mån, om förmånen utgår från på grund av förutvarande tjänst och den tidigare verksamheten huvudsakligen utövats här; 8. ersättning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare samt enligt annan lag eller författning, som utgått till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller på grund av militärtjänstgöring eller i fall som avses i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd eller lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän; 9. dagpenning från arbetslöshetskassa enligt lagen (1973:370) om arbetslös- hetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd; 10. korttidsstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349); 1 Senaste lydelse 1994:827. Ändringen innebär att trettonde punkten upphävs. Ändring av paragrafen föreslås också i prop. 1994/95:00. 11. annan härifrån uppburen, genom verksamhet här i riket förvärvad inkomst av tjänst; 12. återfört avdrag för egenavgifter enligt lagen (1981:691) om social- avgifter, egenavgifter som fallit bort, i den mån avdrag har medgetts för avgifterna, samt avgifter som avses i 46 § 2 mom. första stycket 3 kom- munalskattelagen (1928:370) och som satts ned genom ändrad debitering i den mån avdrag har medgetts för avgifterna och dessa inte hänför sig till näringsverksamhet; 13. bidrag enligt lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag. Som folkpension behandlas även tilläggspension i den mån den enligt lagen om pensionstillskott föranlett avräkning av pensionstillskott. Däremot räknas inte barnpension eller vårdbidrag som folkpension. Verksamhet på grund av anställning i svenskt företag anses utövad här i riket även om tjänsteinnehavaren i och för sin tjänst måste göra tillfälliga besök utomlands eller uppehålla sig där under kringresande (t.ex. handelsresande).