prop · GI03178 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1994/95:178 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen förslås en ny pantbankslag, som ersätter den nu gällande lagen (1949:722) om pantlånerörelse. Den nya lagen bygger på förslag från (SOU 1994:61). De nya reglerna innebär inga radikala förändringar utan syftar till en modernisering och förenkling av ett regelsystem som i sina huvuddrag anses ha fungerat väl. Det blir nu enklare att etablera och driva pant-banksverksamhet som branschen alltjämt skall omfattas av sär-skilda regler med konsumentskydd och brottsbekämpning som huvud-syften. Liksom i nu gällande reglering skall det krävas tillstånd av för att få driva pantbanksverksamhet. Nuvarande behovsprövning samt företräde för kommuner m.fl. utmönstras. skall liksom ha huvudansvaret för tillsynen över pantbankerna som polisen svarar för en löpande tillsyn med inriktning på kontroll av pant-satt gods. Reglerna för tillståndsprövning och tillsyn bygger i jämförbara delar på motsvarande reglering i lagen (1992:1610) om kreditmarknads-bolag. En nyhet är att det skall ställas krav på aktiebolagsform för verksam-heten. Reglerna för konsumentskydd bygger i huvudsak på motsvarande reglering i konsumentkreditlagen (1992:830). Det innebär inga stora skill-nader i förhållande till nuvarande praxis. Däremot görs den lagen inte generellt tillämplig på pantbanksverksamhet. Länsstyrelsernas tillstånds- och tillsynsverksamhet föreslås bli finansie-rad med avgifter. De nya reglerna föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 4 2 Lagtext.................................. 4 2.1 Förslag till pantbankslag............ 4 2.2 Förslag till lag om ändring i bankrörelselagen (1987: 617) 11 2.3 Förslag till lag om ändring i konsumentkreditlagen (1992:830) 12 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag.................. 13 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:311) om ändring i konsumentkreditlagen (1992:830)...... 15 3 Ärendet och dess beredning............... 16 4 Pantbanker............................. 16 4.1 Allmänt............................. 16 4.2 Pantbanker i ................ 17 4.2.1Den rättsliga regleringen av pantlåneverksam-heten 17 4.2.2Branschutveckling och branschstruktur 18 4.2.3Branschorganisation............. 19 5 Gällande ordning ........................ 20 5.1 Allmänt om panträtt i lös egendom.... 20 5.2 Särskilt om pantlånelagen m.m........ 22 6 Regeringens förslag till ny pantbankslag. 25 6.1 En ny förenklad pantbankslag ersätter pantlånela-gen 25 6.2 Förutsättningar för att få etablera och driva pant-bank 26 6.3 Konsumentskyddet .................... 29 6.4 Kontroll och tillsyn................. 36 6.5 Genomförande m.m..................... 37 7 Avgifter m.m............................. 38 8 Författningskommentar.................... 40 8.1 Förslaget till pantbankslag.......... 40 8.2 Förslaget till lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617) 51 8.3 Förslaget till ändring i konsumentkreditlagen (1992: 830) 52 8.4 Förslaget till ändring i lagen (1992:1610) om kre-ditmarknadsbolag ..................................... 52 8.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:311) om ändring i konsumentkreditlagen (1992:830)...... 52 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 53 Bilaga 1 Pantbankernas kreditgivning (SOU 1994:61) - En sammanfattning av utredningsförslagen.................. 54 Bilaga 2 Utredningens lagförslag.............. 61 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser..... 66 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag.......... 68 1 Förslag till pantbankslag....... 68 2Förslag till lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617) 74 3 Förslag till lag om ändring i konsumentkre-ditlagen (1992:830)...................... 75 4Förslag till lag om ändring i lagen (1992: 1610) om kreditmarknadsbolag............. 76 5 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:311) om ändring i konsumentkreditlagen (1992: 830) 78 Bilaga 5 Lagrådets yttrande................... 79 Rättsdatablad................................. 81 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. pantbankslag, 2. lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617), 3. lag om ändring i konsumentkreditlagen (1992:830), 4. lag om ändring i lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag, 5. lag om ändring i lagen (1995:311) om ändring i konsumentkreditlagen (1992:830). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till pantbankslag Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag avses med pantbank: ett företag som bedriver pantbanksverksamhet, pantbanksverksamhet: en näringsverksamhet med ändamål att lämna krediter åt konsumenter mot panträtt huvudsakligen i lösöre, pantsedel: ett särskilt bevis om pantsättningen som pantbanken lämnar till låntagaren, pantbok: ett löpande register över alla pantsättningar i en pantbank. 2 § Avtalsvillkor som i jämförelse med bestämmelserna i denna lag är till nackdel för låntagaren är utan verkan mot denne, om inte annat anges i lagen. 3 §Pantbanksverksamhet får drivas bara efter tillstånd av . Tillstånd ges tills vidare. Tillstånd kan ges till svenska aktiebolag och motsvarande utländska företag inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. För ett utländskt företag, som inte är verksamt genom ett svenskt aktiebolag, skall tillståndet avse verksamhet genom filial enligt lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. 4 § Tillstånd skall ges om företaget med hänsyn till organisation, ledning och ägare med bestämmande inflytande kan antas komma att bedriva en sund pantbanksverksamhet och i övrigt uppfylla kraven enligt bestämmelserna i denna lag. Tillstånd till ett utländskt företag får ges endast om företaget i det land där det har sitt säte bedriver pantbanksverksamhet och står under tillsyn av behörig myndighet. 5 § Frågan om tillstånd prövas av i det län där verksam-heten skall bedrivas. Skall verksamheten bedrivas i flera län, prövas frågan av i det län där företagets svenska huvudkontor är beläget. Innan en pantbank öppnar ett nytt kontor, skall anmälan göras till den länsstyrelse som beviljat tillståndet. Öppnas kontoret i ett annat län, skall anmälan göras även till i det länet. Sundhetskrav och förbud mot annan verksamhet 6 §Pantbanksverksamhet skall bedrivas så att allmänhetens förtroende för verksamheten upprätthålls och i övrigt så att verksamheten kan anses sund. En pantbank får inte bedriva någon annan verksamhet vid sidan av pantbanksverksamhet än som anges i 20 §. 7 § Uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden som har lämnats till en pantbank får inte obehörigen röjas. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i sekre-tesslagen (1980:100). Den som bryter mot förbudet i första stycket skall inte dömas till ansvar enligt 20 kap. 3 § . 8 § Panten skall vara den enda säkerheten för lånet. Låntagaren blir inte personligen betalningsansvarig för lånet. 9 § Ränta som tas ut för lånet skall anges som en räntesats motsvarande räntekostnaden för den vid varje tid obetalda delen av skulden. Räntesatsen får inte ändras till låntagarens nackdel . 10 §En pantbank får förutom ränta ta ut ersättning för lånet, om sådan ersättning motsvaras av kostnader för lånet. Ersättningsbeloppet får inte ändras till låntagarens nackdel under låne-tiden. 11 §Låntagaren har rätt att lösa panten . Ränta och andra kostnader skall då betalas för tiden fram till förtidsbetalningen men inte för tiden därefter. Därvid får dock pantbanken begära att varje påbörjad månad för lånet räknas som hel månad. Pantbanken får inte tillgodoräkna sig någon ersättning för att skulden betalas . 12 §Lånetiden får inte överstiga . Om pantbankens fordran inte betalas när den förfaller till betalning, får pantbanken sälja panten enligt 16-20 §§. Pantbanken har rätt till dröjsmålsränta från förfallodagen. 13 §Pantbanken skall lämna låntagaren en pantsedel som bevis om pantsättningen. Pantsedeln skall innehålla uppgift om 1. det nummer under vilket lånet har förts in i pantboken, 2. dagen för pantsättningen och lånets förfallodag, 3. lånebeloppet och ränta enligt 9 §, 4. ersättning enligt 10 § och övriga villkor för lånet samt 5. beskrivning av panten. Ränta enligt 9 § och ersättning enligt 10 § skall anges med belopp. Åldersgräns och legitimation m.m. 14 §En pantbank får ta emot pant bara av den som har fyllt . Låntagaren skall vara känd för pantbankens personal eller på ett till-förlitligt sätt styrka sin identitet. Detsamma gäller när panten skall lösas. Pantbanken skall vid pantsättningen begära uppgift om den adress där låntagaren kan nås för underrättelser. Skyldighet enligt 19 § att underrätta låntagaren eller annan skall anses fullgjord, om underrättelsen har sänts i rekommenderat brev under den adress som har uppgetts eller som an-nars är känd för pantbanken. 15 §En pantbank skall för mottagna panter ha egendoms- och ansvars-försäkring till betryggande belopp. 16 §Panten får säljas först efter lånets förfallodag, om inte låntagaren eller den som förvärvat rätten till panten medger att det sker tidigare. 17 §Försäljning skall ske på offentlig auktion på den ort där pantsätt-ningen ägt rum, om inte låntagaren eller den som förvärvat rätten till panten medger att försäljning sker på annan ort. Om panten utgörs av värdepapper som är noterade på svensk eller ut-ländsk börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad, skall försäljningen dock ske genom ett värdepappersinstitut och till gällande börs- eller marknadspris. 18 §En försäljning på offentlig auktion skall kungöras i en tidning inom orten minst i förväg. I kungörelsen skall anges lånets förfallo-månad. Låntagaren eller den som förvärvat rätten till panten skall före auktionen på lämpligt sätt särskilt underrättas om tid och plats för denna. 19 §Överskott vid en pantförsäljning tillfaller låntagaren eller den som förvärvat rätten till panten. Om överskottet uppgår till högst , har låntagaren eller den som förvärvat rätten till panten rätt att på begäran få beloppet utbetalat på pantbanken. Om beloppet överstiger , skall pantbanken underrätta honom om att ett sådant överskott har uppkommit. Pantbanken kan i stället direkt utbetala beloppet till honom på lämpligt sätt. Överskott som inte har kunnat betalas ut från försäljnings-dagen tillfaller pantbanken. 20 §En pantbank får vid försäljning på offentlig auktion själv köpa panten. Sådan pant får pantbanken i sin verksamhet sälja över disk. 21 §En pantbank skall föra pantbok. Regeringen får föreskriva vilka uppgifter som skall antecknas i pant-boken. 22 §Uppgift i pantboken skall bevaras räknat från ut-gången av det kalenderår då uppgiften fördes in eller under den som för vissa uppgifter gäller enligt annan författning. 23 §Ett direkt eller indirekt förvärv av aktier i en pantbank, som medför att förvärvaren innehar av kapitalet eller rösterna eller som annars möjliggör ett väsentligt inflytande över ledningen av före-taget, får ske bara efter tillstånd av den länsstyrelse som avses i 5 § första stycket. Tillstånd skall lämnas, om det inte kan antas att förvärvet kommer att motverka en sund utveckling av företagets verksamhet. 24 §En pantbank står under tillsyn av . Driver pantbanken verksamhet i flera län, är i det län där företagets svenska huvudkontor är beläget huvudansvarig för tillsynen. Den lokala tillsynen i de övriga län där företaget bedriver verksamhet ut-övas med biträde av länsstyrelserna i dessa län. 25 §Länsstyrelsen skall vid sin tillsyn över pantbankerna se till att en sund utveckling av verksamheten främjas. 26 §En pantbank skall lämna de upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter som länssty- relsen begär. får genomföra undersökning hos en pantbank när anser det nödvändigt. 27 §En pantbank är skyldig att på begäran lämna ut uppgifter ur pant-boken till polismyndigheten. En sådan begäran får avse viss systematisk rapportering till polismyndigheten. Pantbanken skall också lämna polismyndigheten tillträde till pantban-kens lokaler för undersökning av pantlagret och granskning av pantboken och de handlingar som ligger till grund för den. 28 §Ett tillstånd att bedriva pantbanksverksamhet skall återkallas av om 1. företaget efter tillståndsbeslutet inte har börjat driva verk-samheten eller har förklarat sig avstå från tillståndet, 2. företaget av inte har drivit nå-gon verksamhet, eller 3. företaget genom att överträda bestämmelser i denna lag eller någon annan författning eller på något annat sätt visat sig inte uppfylla kravet på en sund pantbanksverksamhet. 29 §Om det är tillräckligt får i det fall som avses i 28 § 3 i stället för att återkalla tillståndet meddela varning. 30 §Om någon bedriver pantbanksverksamhet utan tillstånd, skall förelägga honom att upphöra med verksamheten. Är det osäkert om viss verksamhet utgör pantbanksverksamhet, får läns-styrelsen förelägga den som bedriver verksamheten att lämna de upplys-ningar som behövs för att bedöma frågan. 31 §Om återkallar ett tillstånd enligt 28 § 3, får läns-styrelsen besluta hur verksamheten skall avvecklas. får också besluta hur en olovlig pantbanksverksamhet skall avvecklas. 32 §Om meddelar föreläggande eller förbud enligt denna lag, får förelägga vite. 33 §Pantbanker som är verksamma i skall till beta-la avgifter för finansiering av verksamhet enligt denna lag. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om dessa avgifter. 34 §Polismyndighetens beslut enligt denna lag får överklagas hos läns-styrelsen. beslut gäller , om inte annat be-stämts. 35 §Länsstyrelsens beslut enligt 30 § andra stycket får inte överklagas. Andra beslut som meddelar enligt denna lag får överkla-gas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid över-klagande till kammarrätten. 36 §Länsstyrelsen får bestämma att ett beslut om förbud, föreläggande eller återkallelse enligt denna lag skall gälla . Denna lag träder i kraft , då lagen (1949:722) om pantlånerörelse skall upphöra att gälla. För pantbanksverksamhet som vid den nya lagens ikraftträdande drivs med stöd av tillstånd enligt äldre bestämmelser gäller följande. a) För fortsatt verksamhet krävs tillstånd enligt den nya lagen. Rörelsen får dock drivas vidare med stöd av äldre bestämmelser intill utgången av eller, om ansökan om tillstånd enligt den nya lagen har getts in , till dess ansökningen har prövats slutligt. b) Verksamhet som drivs i annan form än som krävs enligt 3 § andra stycket får drivas vidare i denna form intill utgången av . I fråga om överklagande av beslut som eller polismyn-digheten har meddelat före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser tillämpas. 2.2 Förslag till lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 9 § bankrörelselagen (1987:617) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 9 §[1] Ingen annan än bank, riksbank, allmänna hypo-teksbank och sådant bankföretag som avses i 4 eller 5 § får i sin firma eller i övrigt vid beteckning av affärsrörelse använda ordet bank. En sammanslutning eller annan juridisk person med nära anknytning till företag som avses i första stycket får dock, efter tillstånd av , använda ordet bank i sin firma. Vad som sägs i denna paragraf utgör inte hinder för ett företag som omfattas av pantbankslagen (1995:000) att använda ordet pant-bank i sin firma eller annars i sin rörelse. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Senaste lydelse 1992:1613. 2.3 Förslag till lag om ändring i konsumentkreditlagen (1992:830) Härigenom föreskrivs att 1 och 26 §§ konsumentkreditlagen (1992:830) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Denna lag gäller kredit som är avsedd huvudsakligen för enskilt bruk och som lämnas eller erbjuds en konsument av en näringsidkare i dennes yrkesmässiga verksamhet. Lagen gäller under motsvarande förutsättningar även i fråga om kredit som lämnas av någon annan än en näringsidkare, om krediten förmedlas av en näringsidkare som ombud för kreditgivaren. Lagen gäller inte Lagen gäller inte författningsreg-lerade författningsreg-lerade lån lån som lämnas av som lämnas av statsme-del statsme-del och inte och inte heller lån som heller lån som lämnas i lämnas i pantlånerörelse enligt pantbanksverksamhet lagen (1949:722) om enligt pantbankslagen pantlånerörelse. (1995:000). 26 § Använder näringsidkare Använder näringsidkare förbehåll om återtagande förbehåll om återtagande vid försäljning av en vid försäljning av en vara vara som med hänsyn till som med hänsyn till sin sin beskaffenhet eller beskaffenhet eller sitt sitt värde eller på grundvärde eller på grund av av förhållandena på förhållandena på mark-naden mark-naden inte är lämpadinte är lämpad som som kredit-säkerhet, kan kredit-säkerhet, kan näringsidkaren förbju-dasnäringsidkaren förbju-das att i att i liknande liknande fall an-vända fall an-vända sådana sådana förbehåll. I fråga om förbud om förbud gäller i övrigtgäller i övrigt bestämmel- bestämmel-serna i lagen serna i lagen (1971:112) om (1994:1512) om av-talsvillkor i av-talsvillkor i konsumentförhållan-den. Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § lagen (1992:1610) om kreditmark-nadsbolag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap 3 §[2] Tillstånd krävs inte om finansieringsverksamheten 1. drivs av statlig eller myndighet, 2. avser finansiering endast i samband med avsättning av tjänster som erbjuds eller varor som framställs eller säljs av företaget, 3. avser finansiering endast i samband med avsättning av tjänster som erbjuds eller varor som framställs eller säljs av annat företag i samma koncern eller med annat nära samband och medel för verksamheten inte anskaffas från allmänheten, 4. tillgodoser finanseringsbehov endast inom en grupp näringsidkare med ekonomisk intressegemenskap och medel för verksamheten inte anskaffas från allmänheten, 5. utgör en normal likviditetsförvaltning och inte kan anses ha ett självständigt syfte vid sidan av företagets huvudsakliga verksamhet, 6. utgör sådan verksamhet6. utgör som av-ses i 1 § lagen pantbanksverksamhet (1949:722) om enligt pantbankslagen pantlånerörelse, (1995:000), 7. ingår i verksamhet som står under tillsyn av enligt annan lag, eller 8. drivs av ett aktiebolag, om - bolaget med stöd av 1 § lagen (1994:77) om beslutanderätt för regionala utvecklingsbolag har fått rätt att pröva frågor om stöd till näringsidkare eller bolaget är moderbolag till ett sådant bolag, - staten äger så många aktier i bolaget att staten har mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller bolaget är dotterbolag till ett bolag vari staten äger aktier i den omfattningen, och - medel för verksamheten inte anskaffas från allmänheten. Nära samband, som avses i 3, skall anses föreligga om företagen leds av samma eller i huvudsak samma personer eller om vinsten av företagens verksamhet helt eller till betydande del skall, direkt eller indirekt, tillfalla samma eller i huvudsak samma personer. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [2]Senaste lydelse 1994:78. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:311) om ändring i konsumentkreditlagen (1992:830) Härigenom föreskrivs att 32 § konsumentkreditlagen (1992:830) i paragrafens lydelse enligt lagen (1995:311) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 32 § I fråga om handräckning I fråga om handräckning och verkställighet av och verkställighet av dom, som anges i 31 § dom, som anges i 31 § tredje stycket, tredje stycket, tillämpas tillämpas i övrigt 12 § i övrigt 12 § andra och andra och tredje tredje styckena samt styckena samt 15-18 §§ 15-18 §§ lagen (1978:599) lagen (1978:599) om om avbetalningsköp mellan avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl., näringsidkare m.fl., varvid hänvisningen i 16 § varvid hänvisningen i tredje stycket till 10 § 16 § tredje stycket till första stycket skall avse 10 § första stycket skall28 § första stycket denna avse 18 § första stycket lag. 3 Ärendet och dess beredning Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen om pantlåneverksamhet. Uppdraget motiverades av att gällande bestämmelser varit i allt väsentligt oförändrade sedan de trädde 1950, medan förutsättningarna på marknaden förändrats väsentligt. Utredaren skulle överväga om det alltjämt var nödvändigt med en särskild lagreglering för branschen. Om så var fallet skulle ett förslag till ny lag utarbetas med beaktande av att vissa inslag i den gällande la-gen borde utmönstras och regleringen förenklas. Med stöd av bemyndi-gandet förordnades numera försäkringsdomaren att vara särskild utredare. Utredningen (dir. 1993:110) , som antog namnet , överlämnade betänkandet (SOU 1994:61) Pantbankernas kre-ditgivning med förslag till en ny pantbankslag. Utredningens samman-fattning av betänkandet finns i bilaga 1 och utredningens lagförslag i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanser-na finns i bilaga 3. En sammanställning över remissyttrandena finns till-gänglig i (dnr N94/807). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag och synpunkter. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Pantlåneyrket är ett av de äldsta kända yrkena i mänsklighetens historia. Således förekom det i redan under det första årtusendet f. Kr. I har pantlåneverksamheten sina rötter i vissa verksamma institutioner, såsom privata pantlånekontor, samhällsägda varubelåningsaffärer och kyrkliga välgörenhetsinrättningar. Som exempel kan nämnas att det fanns en offentligt ägd bank i Freising, , som mot säkerhet i varor lämnade lån mot låg ränta. Ett annat exempel är de välgörenhetsinrättningar som Franciskanorden öppnade i är 1462, där fattiga mot säkerhet i panter kunde få rän-tefria lån. Efter hand tilläts dessa att ta ut ränta och sälja vidare icke in-lösta panter. De betraktas som de första pantbankerna av modern typ. Ytterligare ett exempel på pantbanksverksamhet i är den pantbanksrörelse som familjen i skall ha bedrivit. De tre klot som utgör pantbankernas internationella symbol sägs ha sitt ursprung i de sex klot som förekommer i familjen vapen-sköld. återinfördes samhällsägda pantlåneinrättningar i syfte att förhindra att fattiga gruppers trångmål utnyttjades. Mot slutet av århundradet försvann de, eftersom samhällsägda pantlåneinrättningar an-sågs strida mot de liberala idéerna med bl.a en restriktiv inställning till räntereglering och statliga monopol. Systemet med samhällsägda pant-låneinstitut återkom , då man funnit att full frihet för pantbankerna kunde skada pantsättarna. har de i offent-lig - ofta i - regi bedrivna pantbankerna dominerat pantlåneverksamheten. I de flesta industriländerna har utvecklingen inom socialpolitiken medfört att pantlåneverksamheten minskat i betydelse. Även tillkomsten av nya kreditformer, t.ex. avbetalningsköp, har med-verkat till denna utveckling. 4.2.1Den rättsliga regleringen av pantlåneverksamheten I infördes de första bestämmelserna om yrkesmässig pantlånerö-relse , Kungl. Maj:ts reglemente av . Genom reglementet inrättades ett statligt ämbetsverk - , som hade till uppgift att erbjuda mindre bemedlade lån mot säkerhet i lösören. blev assistansinrättningen en med drätselkontor som kontrollant. upp-hörde denna inrättning. inrättades privata pantlånekontor på flera orter i . Denna pantlånerörelse blev först underkastad en offentlig reglering genom kungörelsen (1884:66) angående villkoren för idkande av pantlånerörelse. Pantlånerörelse i regi förblev oreglerad. Motivet för regleringen var i första hand att motverka häleriverksamhet. Kungörelsen medförde att det krävdes tillstånd av Kungl. Maj:ts befall-ningshavande () för att få bedriva pantlånerörelse i privat regi.