prop · GI03219 · 1995-01-01 00:00:00 — 1994/95:219 Regeringens proposition 1994/95:219 Enhetlig räntesättning och finansiering av statliga bostadslån m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att det för merparten av de bostadslån som är finansierade över statsbudgeten genom lag införs regler som medför att räntesättningen marknadsanpassas. Detta föreslås ske genom en ändring i lagen (1989:567) om ändrade villkor för vissa statliga bostadslån m.m. Vidare föreslås att samtliga statliga bostadslån överlåts till ett särskilt statligt bolag samt att , omstruktureras. Lån som riskerar att generera kreditförluster och som är finansierade av men beviljade inom ramen för det statliga regelsystemet överlåts till det särskilda bolaget i utbyte mot de bostadslån som bolaget övertar från staten där risken för kreditförluster bedöms som låg. Det särskilda bolagets huvuduppgift skall vara att för staten på bästa sätt förvalta och avveckla de statliga bostadslån som bolaget övertar. Regeringen föreslår även att det särskilda bolaget ges rätt att fatta beslut i frågor om förvaltningen av statligt reglerade bostadslån. 1 Förslag till riksdagsbeslut................ 4 2 Lagtext.................................... 5 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:567) om ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån, m.m.... 5 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:336) om rätt för , att be- sluta i frågor om förvaltning av stat- ligt reglerade lån för bostadsändamål m.m.................................... 9 2.3 Förslag till lag om ändring i sekre- tesslagen (1980:100)................... 10 3 Ärendet och dess beredning................. 12 4 Bakgrund................................... 13 5 Räntebestämning för statligt beslutade bostadslån................................. 15 5.1 Räntebestämning för statligt finansie- rade bostadslån m.m.................... 15 5.2 Räntebestämning för statliga lån finan- sierade av ........................ 17 6 , ....................................... 18 6.1 Allmänt................................ 18 6.2 Ekonomisk ställning.................... 19 6.3 Kreditförlusternas utveckling.......... 19 7 Enhetliga regler för räntesättning och förtida återbetalning m.m................. 20 7.1 Allmänna utgångspunkter................ 20 7.2 Ändrade principer för räntesättning m.m.21 7.3 Enhetlig finansiering av statliga bostadslån m.m......................... 26 7.4 Rätt att fatta beslut i vissa lånefrågor............................. 28 8 Ikraftträdande m.m......................... 29 9 Statsfinansiella konsekvenser.............. 30 10 Författningskommentarer.................... 30 10.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:567) om ändrade betalningsvill- kor för vissa bostadslån m.m.......... 31 10.2 Övriga lagförslag..................... 32 Bilaga 1 Lagrådsremissens lagförslag.......... 33 Bilaga 2 Lagrådets yttrande................... 40 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............................. 46 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1989:567) om ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m., 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:336) om rätt för , att besluta i frågor om förvaltning av statligt reglerade lån för bostadsändamål, m.m., 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 4. bemyndigar regeringen att utifrån angivna riktlinjer överlåta samtliga statligt finansierade bostadslån till ett särskilt statligt ägt bolag, 5. bemyndigar regeringen att besluta om lån och statlig garanti till det särskilda bolaget för att garantera finansiering och kapitalbas (avsnitt 7.3), 6 .godkänner riktlinjerna för en omstrukturering av , (avsnitt 7.3), 7. medger att sjunde huvudtitelns förslagsanslag Åtgärder för att stärka det finansiella systemet belastas med dels eventuella infrianden av det utställda garantiåtagandet för det särskilda kreditmarknadsbolaget, dels de statliga utgifter som är hänförliga till rekonstruktionen av m.m. (avsnitt 7.3). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:567) om ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1989:567) om ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m. dels att 1 a och 3 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 1 b och 4 §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 a §[1] Denna lag gäller Denna lag gäller också bostadslån också de statliga som bostadslån som stadsfinansierings- , , finansieringsak- har betalat ut före tiebolag, har . betalat ut. Denna lag gäller också låneförbindelser som avser statligt lån beviljat enligt 1. kungörelsen (1962:538) om för- bättringslån i de fall som anges i 11 § tredje stycket och 13 § andra stycket i kungörelsen, 2. kungörelsen (1966:173) om statsbidrag och lån till barnstugor om lånet är beviljat efter utgången av , 3. bostadslåne- kungörelsen (1967:552) till den del 30 § första stycket kungörelsen tillämpas på lånet och lån eller lånedel som avses i punkt 5 första stycket över- gångsbestämmelserna till nämnda kungörel- se samt lån eller lånedel varpå ränta till följd av punkt 7 samma övergångsbe- stämmelser utgår enligt 30 § första stycket kungörelsen, 4. räntelånekung- örelsen (1967:553), 5. kungörelsen (1972:760) om lån avseende kostnader för outhyrda lägenheter samt förskott på sådant lån, 6. kungörelsen (1973:400) om statligt stöd till allmänna samlings- lokaler, 7. kungörelsen (1974:252) om stat- ligt stöd till energibesparande åtgärder i bos- tadshus, 8. bostadsfinans- ieringsförord- ningen (1974:946) till den del 35 § första stycket för- ordningen, i para- grafens lydelse före , tillämpas på lånet, 9. förordningen (1976:257) om lån för förvärv av egnahemsfastighet i vissa fall, 10. förordningen (1976:260) om hyresförlustlån samt förskott på sådant lån, 11. förordningen (1977:332) om stat- ligt stöd till energibesparande åtgärder i bostadshus m.m., 12. förordningen (1978:992) om lån för underhåll av vissa bostadshus, 13.förordningen (1979:816) om stat- ligt stöd till energibesparande åtgärder i kommunala och lands- tingskommunala byggnader m.m., 14. förbättringslå- neförordningen (1980:261) till den del 12 § andra stycket förordningen tillämpas på lånet 15. förordningen (1981:590) om lån till energibespa- rande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader m.m., 16. förordningen (1981:1123) om lån för förvärv från staten av bo- stadsfastigheter för permanent bruk, om lånet har betalats ut före , 17. förordningen (1982:541) om lån till grundavgiften vid ombildning av hyresrätt till bostadsrätt, 18. förordningen (1982:644) om lån för byggnadstekniska åtgärder i bostadshus eller förordningen (1981:473) med samma namn, om lånet har betalas ut före , till den del 35 § första stycket bostadsfinansie- ringsförordningen (1974:946), i para- grafens lydelse före , tillämpas på lånet, 19. 3 § förordningen (1982:1272) om statlig lånestöd m.m. till särskilda åtgär- der i bostadsområden med outhyrda lägen- heter, 20. förordningen (1982:1286) om statlig hyresför- lustgaranti, 21. förordningen (1983:1021) om tilläggslån för ombyggnad av bo- stadshus m.m., 22. förordningen (1984:614) om lån för förvärv av vissa fastigheter som har förköpts enligt förköpslagen (1967:868), om lånet har betalats ut före , 23. förordningen (1986:82) om ränta och amortering m.m. i fråga om vissa statliga tilläggslån till kulturhisto- riskt värdefull bebyggelse, och 24. förordningen (1990:916) om vissa lån till forsknings- inriktat experimentbyggande. 3 §[2] Om en låntagare sä- Om en låntagare säger ger upp ett sådant upp ett sådant bostadslån som bostadslån som anges anges i 1 a § till i 1 a eller 1 b § omedelbar betalning till omedelbar eller gör inbetal- betalning eller gör ning utöver inbetalning utöver föreskriven föreskriven amortering, har amortering, har rätt att av långivaren rätt att låntagaren ta ut av låntagaren ta ut ersättning för ersättning för sin skillnaden mellan förlust, beräknad med räntan på lånet och utgångspunkt i räntan på nya lån. skillnaden mellan räntan på lånet och långivarens återplaceringsränta. I fråga om lån som lämnats huvudsakligen för enskilt bruk har dock långivaren rätt till ersättning endast i den utsträckning det följer av en tillämpning av 24 § konsument- kreditlagen (1992:830). Oavsett vad som tidigare kan anses avtalat, skall i fråga om lån som avses i 1 b § räntesatsens storlek, den tid för vilken räntesatsen skall gälla, tidpunkten för betalning av ränta och amortering samt avgift för avisering bestämmas genom avtal mellan låntagaren och lån- givaren. Räntesatsen skall bestämmas med utgångspunkt i långivarens upplåningsränta samt med skäligt tillägg för långivarens risk- tagande och kostnader för utlå- ning. I fråga om lån, beträffande vilket avtal inte har träffats mellan låntagaren och långivaren före utgången av , skall villkoren i de hänseenden som anges i första stycket fastställas av långivaren. Denna lag träder i kraft . Intill dess avtal har träffats mellan låntagare och långivare i enlighet med 4 §, dock längst till utgången av , gäller äldre bestämmelser i de hänseenden som avses i 4 §. Låntagaren har rätt att lösa hela eller del av lånet utan att långivaren får ta ut ersättning enligt de nya bestämmelserna i 3 §. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:336) om rätt för , att besluta i frågor om förvaltning av statligt reglerade lån för bostadsändamål, m.m. Härigenom föreskrivs att lagen (1993:336) om rätt för , att besluta i frågor om förvaltning av statligt reglerade lån för bostadsändamål, m.m.[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Regeringen får Regeringen får överlämna till överlämna till finansieringsaktie- finansieringsaktie- bolag, och ett bolag, och av bolaget för , särskilt bildat samt det av staten dotterbolag ägda bolag som att fatta beslut övertar ansvaret som innebär myn- för de statligt dighetsutövning i finansierade frågor om förvalt- bostadslånen att ningen av statligt fatta beslut som reglerade ränte- innebär myndighetsut- bärande lån som be- övning i frågor om viljats under med- förvaltningen av verkan av Bostads- statligt reglerade styrelsen eller en räntebärande lån som länsbostadsnämnd beviljats under samt i frågor om medverkan av lån enligt förord- ningen (1989:858) eller en länsbos- om ersättningslån tadsnämnd samt i för bostadsändamål. frågor om lån enligt förordningen (1989:858) om ersättningslån för bostadsändamål. Förvaltningsuppgifter som avses i denna lag utövas enligt föreskrifter som regeringen beslutar. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att bilagan till sekretesslagen (1980:100)[1] skall ha följande lydelse. Bilaga[2] I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. Riksprovplatserna kontroll som Aktiebolaget riksprovplats (SFS Anläggningsprovning, 1992:1119) Aktiebolaget och av statligt reglerade räntebärande lån för finansieringsaktie- bostadsändamål som bolag, , och beviljats under ett av bolaget för medverkan av Bos- låneförvaltningen tadsstyrelsen eller särskilt bildat länsbostadsnämnd samt dotterbolag frågor om lån enligt förordningen (1989:858) om ersättningslån för bostadsändamål (SFS 1993:336 och Stiftelsen ) Institutet all verksamhet -------------------------------------------------------------------------------- I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. Riksprovplatserna kontroll som Aktiebolaget riksprovplats (SFS Anläggningsprovning, 1992:1119) Aktiebolaget och av statligt reglerade räntebärande lån för finansieringsaktie- bostadsändamål som bolag, och beviljats under , medverkan av Bos- tadslåneaktiebolag tadsstyrelsen eller samt det av staten länsbostadsnämnd samt ägda bolag som frågor om lån enligt övertar ansvaret förordningen för de statligt (1989:858) om finansierade ersättningslån för bostadslånen bostadsändamål (SFS 1993:336 och 1994:1540) Stiftelsen verksamhet Institutet -------------------------------------------------------------------------------- Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Staten har över statsbudgeten finansierat lån till bostäder fram till . Därefter har , () övertagit ansvaret för finansieringen av sådana lån. 1993/94:228 Ombildning av , redovisade regeringen sin avsikt att försöka finna en finansiering utanför statsbudgeten för de anslagsfinansierade lånen. En överföring av lånen från staten till en annan juridisk person bedömdes dock kräva ytterligare överväganden vad gällde lagstiftning och olika andra lösningar, särskilt vad avser de lånevillkor som gäller för t.ex. räntebindningstider och räntesättning. Man skulle studera hur de enskilda låntagarna påverkas av eventuella förslag till förändringar. Övervägandena skulle avse frågan huruvida det är rimligt att eventuellt öka kostnaderna för dessa låntagare i samband med regeländring och överföring med utgångspunkt i motivet att uppnå räntevillkor som motsvarar de som gäller för de låntagare som erhållit statliga bostadslån finansierade av . har i flera framställningar påtalat brister i det regelverk som gäller för erläggande av ränteskillnadsersättning för statligt beslutade lån utbetalade fr.o.m. . har framhållit att regelverket inte ger rätt till full ersättning för de kostnader bolaget har vid förtida inlösen av hela eller delar av lånet. En utgångspunkt i de överväganden som gjordes i propositionen var att inne- havarna av obligationer inte skall få en försämrad ställning. Regeringen har även i samband med förslagen i denna proposition beaktat obligationsinnehavarnas ställning och åtgärdernas effekt på den av bedrivna verksamheten framöver. Utredningsarbetet har bedrivits inom i nära samverkan med . För vissa analyser har externa konsulter anlitats. har i en framställning till regeringen föreslagit att den offentligrättsliga regleringen av, i första hand, de av finansierade statligt beslutade bostadslånen skall slopas. Regeringen avser att överväga i vilken omfattning myndighetsutövning är nödvändig för att ge låntagarna ett tillfredsställande skydd vid beslut i förvaltningsskedet av de statligt beslutade bostadslånen. Övervägandena tar sikte på att det i stället skall finnas ett tillfredsställande civilrättsligt skydd för berörda låntagare. Dessa överväganden omfattar samtliga statligt beslutade bostadslån. Regeringen avser att utreda dessa frågeställningar närmare med utgångspunkt i att verksamheten inom , så långt möjligt, enbart bör styras av de regler som gäller för kreditmarknadsbolag och återkomma till . Under beredningen har det förekommit kontakter med bland andra Riksbank, och . Ärendet har beretts skyndsamt med hänsyn till att agerar på kapitalmarknaden och till den påverkan på som en längre tids osäkerhet om förslagets genomförbarhet kan ha. Någon traditionell remissbehandling har inte ägt rum. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 1. Lagrådets yttrande finns i bilaga 2. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. Därutöver har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Lagrådets synpunkter behandlas i författningskommentarerna. Staten har och fram till utgången av bedrivit särskild långivning riktad mot bostadssektorn. Syftet har varit att förbättra bostadsförsörjningen genom att garantera sektorn en viss kreditförsörjning. Långivningen handlade huvudsakligen om lån för ny- och ombyggnad av bostäder. I denna del var långivningen normalt utformad som en till marknadens kreditgivning kompletterande topplångivning, såsom tertiärlån eller bostadslån, mot säkerhet i den ny- eller ombyggda fastigheten. Långivningen förenades ofta med vissa räntesubventioner. Det förekom dock även annan statlig långivning i inte oväsentlig omfattning, exempelvis lån för energibesparande åtgärder i bostadshus, lån för underhåll och reparationer av bostadshus, hyresförlustlån och lån för förvärv av bostadshus. Även för sådana lån krävdes som regel säkerhet i form av panträtt i fastigheten, oftast i förmånsrättsläge efter annan befintlig belåning. Vissa lån kunde vara förenade med räntesubventioner. Fram till utgången av finansierades all statlig långivning för bostadsändamål via anslag på statsbudgeten. Lånen beviljades av länsbostadsnämnderna medan skötte utbetalning och avisering. Länsbostadsnämnderna skötte också förvaltningen av utestående lån. beslutade (prop. 1983/84:90, bet. 1983/84:BoU28, rskr. 1983/84:303) att lägga om finansieringen av den statliga långivningen för bostadsändamål. Beslutet innebar att i huvudsak all statlig räntebärande långivning skulle finansieras utanför statsbudgeten. För ändamålet skulle bildas ett särskilt kreditaktiebolag, , . beslutade (prop. 1987/88:115, bet. 1987/88:BoU16, rskr. 1987/88:273) att staten, i samband med flyttningen av det då nybildade till , skulle uppdra åt att svara för förvaltningen av sådana lån för bostadsändamål som har finansierats över statsbudgeten. Vidare beslöts att i fortsättningen självt skulle handha utbetalningen och aviseringen av de lån som det ålåg bolaget att finansiera. Servicen till låntagarna, pantvård och fordringsbevakningar m.m. skulle dock även fortsättningsvis handhas på regional nivå av länsbostadsnämnderna. beslutade (prop. 1989/90:112, bet. 1989/90:BoU15, rskr. 1989/90:215) om hur ersättningen för förvaltningen av de anslagsfinansierade lånen skulle regleras. Beslutet innebar att får tillgodoräkna sig samtliga avgifter för avisering m.m. samt en årlig ersättning beräknad som en andel på utestående räntebärande lånebelopp. Ersättning utgår på detta lånebelopp per halvår exkl. mervärdesskatt. Genom besluten fick ett utökat ansvar för låneförvaltningen, såväl beträffande de egna lånen som de anslagsfinansierade. Bolaget var dock fortfarande beroende av länsbostadsnämnderna för den dagliga hanteringen. Det var först i samband med nedläggningen av länsbostadsnämnderna som beslut fattades om att även skall svara för myndighetsfunktionen i förvaltningen av den statliga bostadslånestocken (prop. 1992/93:167, bet. 1992/93:BoU20, rskr. 1992/93:301). har därmed rätt att besluta i samtliga frågor rörande förvaltningen av de statliga bostadslånen. I samband med överföringen av de myndighetsbeslutade bostadslånen till ett särskilt dotterbolag till , flyttades förvaltningsansvaret över till detta bolag (prop. 1994/95:104, bet. 1994/95:BoU9, rskr. 1994/95:92). I samband med omläggningen av den statliga bostadsfinansieringen ändrades också ändamålet för bolagets verksamhet. Ändringen innebar att bolaget skulle bedriva låneverksamhet i full konkurrens med andra bostadsinstitut. Beslutet motiverades i första hand med avsikten att via öka mångfalden och konkurrensen på bostadskreditmarknaden. skyldigheter att lämna vissa lån togs i princip bort. Regeringen har budgetproposition (prop. 1994/95:100 bil. 13) föreslagit att den enda kvarvarande förordningsreglerade nyutlåningen från , de s.k. ersättningslånen, skall upphöra . beslutade (prop. 1993/94:76, bet. 1993/94:BoU06, rskr. 1993/94:115) om ändrade regler för räntebidrag efter en försäljning på exekutiv auktion eller motsvarande underhandsförfarande till följd av att låntagaren inte fullgör sina åtaganden enligt låneförbindelsen. Beslutet innebär att nuvärdet av de framtida räntebidragen kvittas mot de eventuella kreditförluster som kommer att belasta om försäljningen sker till ett pris som inte täcker bolagets fordran. Därmed har hanteringsordningen i exekutivsituationen preciserats som statens utgifter för räntebidrag minskar jämfört med vad som blivit fallet om den beslutade frikopp- lingen mellan myndighetsbeslutade bostadslån och räntebidrag hade gällt fullt ut även i denna situation. Regelverket är en viktig komponent i möjligheten att hålla nere kreditförlusterna för de statligt beslutade lånen. I samband med propositionen Ombildning av bolag, (prop. 1993/94:228, bet. 1993/94:BoU20, rskr. 1993/94:374) beslutade att ge ett aktieägartillskott på samt att skulle ombildas till en koncern med två dotterbolag till moder- bolaget . Vidare bemyndigades regeringen att ställa ut en garanti till det nybildade dotterbolag som skulle ha ansvaret för de myndighetsbeslutade lånen för att det egna kapitalet inte skulle förbrukas till följd av förväntade framtida kreditförluster. Garantin säkerställer att kapitaltäckningsgraden i detta bolag alltid överstiger den i lag fastställda nivån på . Besluten var föranledda av att redovisade betydande kreditförluster. Kreditförlusterna var så stora att verksamhetsresultatet inte bedömdes kunna täcka förlusterna. 5 Räntebestämning för statligt beslutade bostadslån m.m. De statligt beslutade bostadslånen är som framgår av bakgrundsbeskrivningen finansierade antingen av staten eller av . De två olika formerna av finansiering har inneburit att bestämningen av räntan sker på två olika sätt och att villkoren i övrigt skiljer sig åt vad gäller t.ex. rätt för långivaren att erhålla ränteskillnadsersättning. 5.1 Räntebestämning av statligt finansierade bostadslån m.m. förvaltar ca 300 000 statliga lån till ett sammanlagt värde av ca . Lånen är finansierade över statsbudgeten och statsskulden. Större delen av denna lånestock, ca , löper med ränta efter en räntesats som regeringen fastställer per kalenderår. Denna räntesats, kallad bostadslåneränta, bestäms framåt med utgångspunkt i statens upp- låningskostnad under föregående år. Regeringen har senast fastställt räntenivån till i förordningen (1994:1542) om ränta för på vissa statslån till bostadsbyggande m.m. Principerna för räntesättningen ändrades senast av 1988 (prop. 1987/88:100 bil. 13, bet. 1987/88:BoU10, rskr. 1987/88:232) till att från tidigare enbart motsvara statens långfristiga upplåning () även beakta annan upplåning med kortare bindningstid. Räntebestämningen sker i huvudsak med den 5-åriga statliga obligationsräntan som bas. Därtill läggs för att täcka statens administrativa kostnader för utlåningen.