prop · GI03226 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1994/95:226 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås nya regler för medlemskap i . Som huvudregel föreslås att den som döps i ordning blir upptagen i kyrkan. En person skall dock kunna tillhöra kyrkan också efter ett meddelande eller en anmälan. Förslaget innebär inte någon förändring av kyrkotillhörigheten för den som är medlem i när de nya reglerna träder i kraft. kyrkomöte har för sin del antagit de nya reglerna för kyrkotillhörighet. Reglerna föreslås träda i kraft . I propositionen behandlas också vissa ytterligare frågor som kyrkomötet har tagit upp. Det gäller bl.a. ett förslag om att dop skall införas som förutsättning för valbarhet till kyrkliga förtroendeuppdrag och anställning i vissa befattningar inom . Något sådant förslag läggs dock inte fram . 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3 2 Lagtext.................................................... 4 2.1 Förslag till lag om ändring i kyrkolagen (1992:300). 4 2.2 Förslag till lag om ändring i religionsfrihetslagen (1951:680).......................................... 11 3 Ärendet och dess beredning................................. 12 4 Allmänna utgångspunkter.................................... 13 5 Nya regler för kyrkotillhörighet........................... 15 5.1 Vem som får tillhöra ................. 15 5.2 Huvudregel för kyrkotillhörighet.................... 16 5.3 Barn................................................ 17 5.4 Vuxna............................................... 19 5.5 Utträde ur kyrkan................................... 21 5.6 Beslut om kyrkotillhörighet......................... 22 5.7 Tidpunkten för inträde och utträde.................. 23 5.8 Register över dem som tillhör m.m.... 25 5.9 Meddelande om dop................................... 26 5.10 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser........... 27 6 Valbarhet och anställning.................................. 28 7 Kostnadskonsekvenser....................................... 30 8 Författningskommentar...................................... 30 8.1 Förslaget till lag om ändring i kyrkolagen.......... 30 8.2 Förslaget till lag om ändring i religionsfrihetslagen............................... 32 Bilaga 1 Kyrkotillhörighetsberedningens lagförslag.......... 34 Bilaga 2 centralstyrelses lagförslag ....... 42 Bilaga 3 Lagförslag antagna av kyrkomöte............ 51 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag ........................ 55 Bilaga 5 Lagrådets yttrande ................................. 59 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..... 61 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i kyrkolagen (1992:300), 2. lag om ändring i religionsfrihetslagen (1951:680). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i kyrkolagen (1992:300) Härigenom föreskrivs i fråga om kyrkolagen (1992:300) dels att nuvarande tredje avdelningen skall upphöra att gälla, dels att i 1 kap. 1 § ordet medlemskap skall bytas ut mot kyrko- tillhörighet , att i 6 kap. 1 §, 11 kap. 9, 10 och 12 §§, 13 kap. 2 §, 14 kap. 8 §, 15 kap. 1 och 9 §§, 43 kap. 3 och 8 §§, 45 kap. 5 och 9 §§, 46 kap. 6, 13 och 15 §§ ordet kyrkomedlem i olika böjningsformer skall bytas ut mot kyrkotillhörig i motsvarande form samt att i rubriken närmast före 23 kap. 8 § ordet kommunalbesvär skall bytas ut mot laglighetsprövning , dels att nuvarande 42 kap. 7-28 §§ skall betecknas 42 kap. 8-29 §§, dels att 12 kap. 2 §, 24 kap. 4 §, 25 kap. 5 §, 26 kap. 3 §, 27 kap. 7 och 9 §§, 29 kap. 1 §, 30 kap. 1 §, 31 kap. 3 §, 35 kap. 35 §, 39 kap. 5 §, den nya 42 kap. 14 § samt 46 kap. 17 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny tredje avdelning och en ny paragraf, 42 kap. 7 §, av följande lydelse. 3 kap. Om kyrkotillhörighet 1 § Svensk medborgare eller här i landet bosatt utländsk medborgare får tillhöra . får medge att även annan person får tillhöra . Upptagande i kyrkan genom dop 2 § Den som döps i ordning blir upptagen i . Barns upptagande i kyrkan 3 § Ett barn skall i annat fall än som avses i 2 § tas upp i efter meddelande från barnets vårdnadshavare. Den som har fyllt skall själv ha samtyckt till upptagandet. Vuxnas upptagande i kyrkan 4 § Den som har fyllt och som i annat fall än som avses i 2 § vill inträda i skall efter skriftlig anmälan tas upp i , om han eller hon 1. är döpt i eller annan evangelisk-luthersk kyrkas ordning, eller 2. är döpt i någon annan kyrkas ordning och med anmälan begär undervisning i tro, bekännelse och lära, eller 3. med anmälan begär undervisning i tro, bekännelse och lära som förberedelse för dop. 5 § Den som tillhör får utträda ur kyrkan genom anmälan. Anmälan skall göras personligen hos kyrkoherden eller enskilt genom egenhändigt undertecknad handling som bevittnats av två personer. För barn skall anmälan göras av barnets vårdnadshavare. Den som har fyllt skall själv ha samtyckt till utträdet. 6 § Frågor om kyrkotillhörighet prövas av kyrkoherden i den församling där den som ärendet rör är folkbokförd. Kyrkoherden får förordna en annan präst i pastoratet att pröva sådana frågor. I fråga om den som inte är folkbokförd i prövas ärendet av . 7 § Kyrkotillhörigheten för den som blir upptagen i gäller från och med 1. dopdagen, eller 2. den dag då meddelande eller anmälan om upptagande kom in till kyrkoherden. 8 § Kyrkotillhörigheten upphör från och med den dag då anmälan om utträde kom in till kyrkoherden. 9 § skall föra register över alla som tillhör . 10 § Den som har förrättat ett dop i ordning skall genast meddela detta till kyrkoherden i den församling där den döpte är folkbokförd, om den döpte genom dopet har blivit upptagen i kyrkan. I fråga om en svensk medborgare som inte är folkbokförd i skall meddelandet sändas till . Meddelande om kyrkotillhörighet m.m. 11 § Kyrkoherden skall genast meddela , när någon som är folkbokförd i församlingen har tagits upp i eller trätt ut ur . 12 § Den som har tagits upp i eller trätt ut ur skall genast få ett skriftligt bevis om det. 13 § skall lämna de uppgifter till skatteförvaltningen som behövs för debitering och uppbörd av församlingsskatt och framställning av röstlängder. 14 § Pastoratet skall tillhandahålla personal, kontorslokaler, inventarier, material och det som kyrkoherden i övrigt behöver för att kunna fullgöra sina uppgifter enligt detta kapitel. 15 § Kyrkoherdens beslut enligt detta kapitel får överklagas hos . beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Detsamma gäller centralstyrelses beslut enligt detta kapitel. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 kap. 2 § Rösträtt vid val av ledamöter vid val av ledamöter och ersättare i kyrkofullmäktige och ersättare i kyrkofullmäktige eller ett direktvalt kyrkoråd i eller ett direktvalt kyrkoråd i en församling har den som en församling har den som 1. är folkbokförd i försam- 1. är folkbokförd i försam- lingen, lingen, 2. är medlem av Svenska kyr- 2. tillhör , kan, och och 3. som har fyllt se- nast på valdagen. 3. som har fyllt se- nast på valdagen. Den som inte är svensk medborgare har rösträtt bara om han har varit folkbok- förd i landet de tre åren närmast före valåret. Den som är medlem i en icke-territoriell församling har inte rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kyrkofullmäktige eller direktvalt kyrkoråd i en annan församling. 24 kap. 4 § Valbar till ledamot eller Valbar till ledamot eller ersättare i stiftsfullmäktige ersättare i stiftsfullmäktige är den som är den som 1. är folkbokförd inom val- 1. är folkbokförd inom val- kretsen, kretsen, 2. är medlem av Svenska kyr- 2. tillhör , kan, och och 3. har fyllt senast på 3. har fyllt senast på valdagen. Den som är medlem i en icke-territoriell församling är bara valbar i den valkrets som den församlingen tillhör. Valbar är dock inte 1. den som innehar en anställning som biskop eller biträdande biskop, 2. domprosten eller någon annan kyrkoherde som är biskopens ersättare i stiftsstyrelsen, 3. den som är anställd hos stiftssamfälligheten och som på grund av sina uppgifter har den ledande ställningen bland de anställda. 25 kap. 5 § Valbar till ledamot eller Valbar till ledamot eller ersättare i stiftsstyrelsen är ersättare i stiftsstyrelsen är den som den som 1. är folkbokförd inom stif- 1. är folkbokförd inom stif- tet, tet, 2. är medlem av Svenska kyr- 2. tillhör , kan, och 3. som har fyllt senast 3. som har fyllt senast på valdagen. 4. är döpt i eller någon annan kyrkas ordning. Utöver de personer som avses i 24 kap. 4 § andra stycket får inte heller en anställd som förestår någon förvaltning som är underställd stiftsstyrelsen väljas till ledamot eller ersättare. 26 kap. 3 § Valbar till ledamot eller Valbar till ledamot eller ersättare i egendomsnämnden är ersättare i egendomsnämnden är den den som är folkbokförd inom som är folkbokförd inom stiftet stiftet och som är medlem av och tillhör . Den som är underårig eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § är dock inte valbar. 27 kap. 7 § Behörig att vara Behörig att vara sekreterare är den som är medlem sekreterare är den som tillhör av och har och har avlagt avlagt juris kandidatexamen juris kandidatexamen eller eller juristexamen. Med svensk kandidatexamen och juristexamen jämställs fullbordad juristutbildning som till övervägande del har ägt rum i , , eller . Om denna utbildning skulle vara kortare än den svenska utbildningen skall sökanden genomgå en kompletteringsutbildning som avslutas med kunskapsprov. 9 § Valbar till prästledamot eller ersättare för denne i är den som innehar en anställning som präst i ett pastorat inom stiftet eller i stiftssamfälligheten. Valbar till lekmannaledamot till lekmannaledamot eller ersättare för denne i dom- eller ersättare för denne i dom- kapitlet är kapitlet är den som 1. den som är folkbokförd inom 1. är folkbokförd inom stiftet, stiftet, 2. den som är medlem av 2. tillhör , , och och 3. som har fyllt senast på valdagen. 3. har fyllt senast på valdagen. Om en ledamot eller ersättare är valbar, upphör hans uppdrag genast. 29 kap. 1 § Kyrkomötet består av tvåhundrafemtioen ledamöter. För ledamöterna skall det finnas ersättare. Bara den som är medlem av Bara den som tillhör Svenska och som har kyrkan och som har fyllt fyllt kan vara ledamot av kan vara ledamot av kyrkomötet kyrkomötet eller ersättare för en eller ersättare för en ledamot. 30 kap. 1 § Valbar till ledamot eller Valbar till ledamot eller ersättare för ledamot i ersättare för ledamot i är den kyrkans centralstyrelse är den som är medlem av som tillhör och och som har fyllt senast som har fyllt senast på för valet. dagen för valet. Om en ledamot eller ersättare är valbar, upphör hans uppdrag genast. 31 kap. 3 § Ledamöterna i i be- besvärsnämnd och deras ersättare svärsnämnd och deras ersättare skall vara medlemmar av Svens- skall tillhöra . De får inte vara De får inte vara underåriga eller underåriga eller ha förvaltare ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § enligt 11 kap. 7 § föräldrabal- . Om en ledamot eller ersättare är valbar, upphör hans uppdrag genast. 35 kap. 35 § består av fem ledamöter. Ledamöterna skall vara med- Ledamöterna skall tillhöra lemmar av . Ordföranden föranden skall vara eller ha skall vara eller ha varit varit ordinarie domare. Av de ordinarie domare. Av de övriga övriga ledamöterna skall en vara ledamöterna skall en vara biskop. De återstående tre biskop. De återstående tre ledamöterna skall vara lekmän ledamöterna skall vara lekmän som som är förtrogna med det är förtrogna med det kyrkliga kyrkliga församlingslivet. Närmare föreskrifter om nämndens sammansättning och verksamhet meddelas av regeringen. 39 kap. 5 § i består av följande ledamöter: 1. biskopen som ordförande, 2. domprosten, 3. en lekman vald av kyrkorådet i domkyrkoförsamlingen, 4. två ledamöter valda av stiftsfullmäktige. För de valda ledamöterna skall det finnas lika många ersättare. De utses på samma sätt som ledamöterna. De valda ledamöterna och deras ersättare skall tillhöra . Om de ersättare som utses av stiftsfullmäktige inte väljs proportionellt, skall det vid valet också bestämmas i vilken ordning som de skall tjänstgöra. 42 kap. 7 § De av kyrkomötet utsedda ledamöterna och deras ersättare skall tillhöra . 14 § Pastoraten skall betala allmän kyrkoavgift till kyrkofonden. Avgiften beräknas på skatteunderlaget och är per skattekrona. Vid beräkningen av den all- Vid beräkningen av den allmän- männa kyrkoavgiften skall det na kyrkoavgiften skall det antal skattekronor som hänför antal skattekronor som hänför sig sig till personer som inte är till personer som inte tillhör medlemmar av minskas med 75 minskas . 46 kap. 17 § Valbar till elektor eller Valbar till elektor eller ersättare för elektor är den som ersättare för elektor är den som 1. är folkbokförd inom val- 1. är folkbokförd inom val- distriktet, eller, i fall som distriktet, eller, i fall som avses i 16 §, inom en församling avses i 16 §, inom en församling som ingår i samfälligheten, som ingår i samfälligheten, 2. är medlem av Svenska kyr- 2. tillhör , kan, och och 3. har fyllt senast på valdagen. 3. har fyllt senast på valdagen. Denna lag träder i kraft . Den som vid utgången av tillhör tillhör även i fortsättningen kyrkan så länge han eller hon inte har anmält sitt utträde. Den som vid utgången av har valts till ett uppdrag som avses i 39 kap. 5 § eller 42 kap. 7 § får inneha uppdraget utan hinder av de nya föreskrifterna om valbarhet. 2.2 Förslag till lag om ändring i religionsfrihetslagen (1951:680) Härigenom föreskrivs i fråga om religionsfrihetslagen (1951:680) dels att 6-19 §§ skall upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 6 och 13 §§ skall utgå. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Föreskrifter om medlemskap i finns i religionsfrihetslagen (1951:680, ändrad senast 1991:488). I huvudsak innebär reglerna att barn till föräldrar som tillhör kyrkan inträder automatiskt i vid födseln. En evangelisk-luthersk trosbekännare som får svenskt medborgarskap blir medlem i utan någon särskild åtgärd. Det finns också en möjlighet att bli medlem efter ansökan. Det har satts i fråga om reglerna om medlemskap i är förenliga med bestämmelsen om s.k. negativ religionsfrihet i 2 kap. 2 § regeringsformen. Med anledning av återkommande motioner i ämnet har frågan behandlats i vid ett flertal tillfällen och . beslutade regeringen direktiv (dir. 1992:45) för en kyrko- beredning. Regeringen slog där fast att religionsfrihetslagens medlemskapsregler är oförenliga med bestämmelserna i 2 kap. 2 § regeringsformen och gav beredningen i uppdrag att behandla frågan. Kyrkoberedningen har i sitt betänkande Staten och trossamfunden (SOU 1994:42) konstaterat att bestämmelserna om medlemskap måste bringas i överensstämmelse med bestämmelserna i regeringsformen. Beredningen lämnade inget eget förslag i ämnet utan förutsatte att det pågående inomkyrkliga arbetet skulle fullgöras och förslag föreläggas kyrkomöte. Kyrkoberedningens betänkande har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i (C94/328/KY). Det arbete som Kyrkoberedningen hänvisade till initierades av kyrkomöte. Då begärde kyrkomötet att skulle tillsätta en beredningsgrupp med uppgift att lägga fram förslag till en rättslig reglering av kyrkotillhörigheten i . Centralstyrelsen tillsatte Kyrkotillhörighetsberedningen som avlämnade betänkandet Kyrkotillhörigheten i . I betänkandet föreslogs att dopet skall bli huvudvägen in i . Kyrkotillhörighetsberedningens lagförslag finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats av . En förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissvaren redovisas i Centralstyrelsens skrivelse till kyrkomöte (CsSkr 1994:4) Kyrkotillhörigheten i . Remissyttrandena finns också tillgängliga i detta lagstiftningsärende (C94/2315/KY). Efter remissbehandlingen av Kyrkotillhörighetsberedningens betänkande lade fram ett förslag till utformning av kyrkotillhörighetsreglerna till kyrkomöte (CsSkr 1994:4). Centralstyrelsens lagförslag finns i bilaga 2. Kyrkomötet har (2KL 1994:7, kskr. 1994:1) för sin del antagit dels Centralstyrelsens förslag till ändring i kyrkolagen (1992:300, ändrad senast 1995:296), med vissa redaktionella ändringar, dels Centralstyrelsens förslag till ändring i religionsfrihetslagen och anhållit att regeringen förelägger lagförslagen. De av kyrkomötet antagna lagförslagen finns i bilaga 3. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Som kommer att framgå av det följande har regeringen beaktat de synpunkter som Lagrådet har framfört. Därutöver har, i förhållande till lagrådsremissens lagförslag, vissa redaktionella ändringar gjorts. Vi redovisar i propositionen också vår syn på två angränsande frågor som kyrkomötet har tagit upp. Det gäller dels frågan om dop som förutsättning för valbarhet till kyrkliga förtroendeuppdrag och anställning i vissa befattningar inom (avsnitt 6), dels frågan om lagstiftning om församlingsregister (avsnitt 5.8). Bestämmelserna om medlemskap i finns i 6-19 §§ religionsfrihetslagen. Enligt 6 § får bara svenska medborgare och i landet bosatta utlänningar tillhöra . Barn i äktenskap inträder i vid födseln om båda föräldrarna eller en av dem tillhör kyrkan (7 § första stycket). Barn utom äktenskap inträder enligt 8 § vid födseln i kyrkan om modern tillhör . Barn som på detta sätt inte har inträtt vid födseln kan under vissa förutsättningar erhålla automatisk kyrkotillhörighet, om föräldrarna gifter sig med varandra. Den som förvärvar svenskt medborgarskap tas också upp i kyrkan utan någon särskild ansökan, om han eller hon är evangelisk- luthersk trosbekännare och inte har anmält att vederbörande inte önskar träda in i kyrkan (9 §). I övrigt kan man inträda i efter ansökan (10 §). Utträde ur sker genom anmälan hos pastor i den församling där man är folkbokförd (11 och 12 §§). Föreskrifterna om medlemskap i har ett särskilt konstitutionellt skydd. Sådana föreskrifter kan nämligen bara meddelas genom lag, som stiftas av med samtycke av kyrkomötet (punkt 9 andra stycket övergångsbestämmelserna till regeringsformen). Varje medborgare är gentemot det allmänna skyddad mot tvång att ge tillkänna sin inställning i religiöst hänseende och att tillhöra ett trossamfund. Detta uttryck för den s.k. negativa religionsfriheten finns i 2 kap. 2 § regeringsformen. Reglerna fick denna utformning genom grundlagsreform. fördes det in i regeringsformen en övergångsbestämmelse som gör det möjligt att bestämmelserna om tillhörighet till kan gälla utan hinder av 2 kap. 2 § regeringsformen (punkt 3 övergångsbestämmelserna till lagen [1976:871] om ändring i regeringsformen). Frågan om tillhörighetsreglernas förenlighet med regeringsformen har varit föremål för behandling i . Genom den nämnda övergångsbestämmelsen till regeringsformen i samband med regleringen av den negativa religionsfriheten har tagit definitiv ställning för att reglerna i sig är oförenliga. Vid behandlingen av förslaget till ny kyrkolag (prop. 1991/92:85 s. 22, bet. 1991/92:KU32 s.12, rskr. 1991/92:222) förutsatte att tillhörighetsfrågan skulle få sin lösning i det fortsatta utredningsarbetet på det kyrkliga området. Den parlamentariskt sammansatta Kyrkoberedningen har i betänkandet Staten och trossamfunden (SOU 1994:42) konstaterat att bestämmelserna om kyrkotillhörigheten i måste bringas i överensstämmelse med bestämmelserna i regeringsformen. Nya regler om tillhörighet till måste kunna accepteras från allmän synpunkt och uppfylla regeringsformens krav men måste givetvis också bestämmas utifrån identitet som trossamfund. framhåller i sin skrivelse till kyrkomötet om kyrkotillhörigheten (CsSkr 1994:4) att det finns starka principiella skäl som talar för att tydligare gestalta sambandet mellan dop och kyrkotillhörighet. Enligt Centralstyrelsen är det dessutom stötande för kyrkan som nådessamfund om gällande tillhörighetsregler kan förknippas med tvång. Vid behandlingen av Centralstyrelsens skrivelse har kyrkomöte framhållit att en avgörande utgångspunkt vid utformningen av reglerna om kyrkotillhörigheten är att tillhörigheten bestäms av kyrkan själv utifrån sin egen identitet och självförståelse. Det är alltså kyrkan som utifrån sin bekännelse, karaktär, tradition och ordning måste utforma sina tillhörighetsregler. Vid utformningen av reglerna måste enligt kyrkomötet hänsyn tas såväl till principiella syn på dopet, folkkyrkan och familjen som till det samhälle i vilket kyrkan verkar (2KL 1994:7 s. 6). Nya tillhörighetsregler bör införas Regeringen kan konstatera att det från statens sida har stått klart att reglerna om tillhörighet till måste reformeras utifrån ett religionsfrihetsperspektiv. instämmer regeringen med kyrkomötet i att reglerna måste utformas utifrån syn på sig själv. finns det inom en mycket bred samstämmighet i synen på kyrkan, dopet och kyrkotillhörigheten, vilket har kunnat konstateras vid såväl som kyrkomöten. Kyrkotillhörighetsberedningens förslag fick vid remissbehandlingen ett utomordentligt starkt stöd från de inomkyrkliga remissinstanserna. Således ger av de svarande församlingarna, pastoraten och samfälligheterna förslaget sitt stöd endera oreserverat eller med önskemål om endast marginella justeringar. Samtliga domkapitel och stiftsstyrelser eller stiftsfullmäktige tillstyrker helt eller i stort att förslagen läggs till grund för en rättslig reglering. De flesta övriga kyrkliga organ tillstyrker också förslagen. De rättsliga instanserna har i huvudsak en positiv eller neutral bedömning. Kammarrätten i framhåller att den föreslagna regleringen utgör en rimlig avvägning mellan de synsätt på kyrkan som finns såväl inom kyrkan som bland medborgarna i stort . Mot den bakgrund som har redovisats finns det enligt regeringens mening skäl att genomföra en reform med nya regler om tillhörigheten till på det sätt som kyrkan själv har föreslagit. Regeringen tar i det följande upp de olika delfrågor som är aktuella vid lagregleringen. 5 Nya regler för kyrkotillhörighet 5.1 Vem som får tillhöra -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Svenska medborgare eller här i landet | | bosatta utländska medborgare får tillhöra . | | får medge att även andra | | personer får tillhöra . Kyrkotillhörighetsberedningens förslag: Beredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invändningar mot förslaget i denna del. kyrkomöte: Kyrkomötets förslag överensstämmer med regeringens. Skälen för regeringens förslag: Enligt 6 § första stycket religions- frihetslagen får endast svensk medborgare eller här i riket bosatt utlänning vara medlem i . Kyrkomötets förslag överensstämmer i sak med vad som redan nu gäller. kyrkomöte har liksom kyrkotillhörighetsberedningen och valt att använda orden kyrkotillhörighet eller tillhöra i stället för medlemskap eller medlem i . Skälen för detta har inte redovisats i det nu aktuella sammanhanget. Däremot behandlades frågan av kyrkomöte med anledning av en motion i ämnet. Andra kyrkolagsutskottet hänvisade därvid till att slagit fast att är ett nådessamfund och står i en folkkyrklig tradition och uttalade för sin del följande (2KL 1992:3 s. 6): Utskottet finner det vara avgörande att identiteten som trossamfund får komma till uttryck i regleringen av kyrkotillhörigheten. Det betyder att inte får gestaltas i föreningsrättsliga kategorier, dvs. som en sammanslutning av likasinnade. Eftersom begreppet medlemskap hör samman med ett föreningsrättsligt tänkande bör det i möjligaste mån undvikas. Oavsett hur det förhåller sig med detta kan regeringen för sin del konstatera att de olika uttrycken i sak inte torde innebära någon skillnad.