prop · GI0387 · 1995-01-01 00:00:00 — Rege- ringen lägger därför inte fram några förslag till sådana ändringar i denna proposition. Inte heller föreslår regeringen någon ändring i värnpliktslagen om mandatperioden för ledamöter i inskrivningsnämnd, eftersom det också föreslås att värnpliktslagen skall upphävas. En förlängning av valperioden får även betydelse för bestämmelserna om det statliga partistödet (lagen [1972:625] om statligt stöd till politiska partier). Regeringen återkommer till detta i annat sammanhang. Regeringen avser att senare ta upp även frågan om förlängning av mandatperioden för ledamöter m.fl. i bl.a. länsstyrelser (förordning [1990:1510] med länsstyrelseinstruktion) och polisstyrelser (polisförordningen, 1984:730). Sådana ändringar kan regeringen besluta själv. Lagstiftning som rör interna arbete behandlar regeringen inte. Det gäller bl.a. lagen (1983:1061) med instruktion för för- valtningskontor, lagen (1987:518) med instruktion för revisorer, lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ samt lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter. Det får ankomma på själv att ta initiativ till ändringarna i denna lagstiftning. Vissa av de nu framlagda lagförslagen är sådana att Lagrådets yttrande i och för sig bör inhämtas enligt 8 kap. 18 § regeringsformen. Med hänsyn till de föreslagna ändringarnas karaktär - byte från tre till beträffande mandatperioden o.d. och borttagande av särbestämmelser för fallet att inte pågår - finner regeringen att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande över förslagen har därför inte inhämtats. Regeringens förslag: Tjänstgöringstiden för nämndemän, ledamöter i övervakningsnämnder, skattenämnder och för ordförande och ledamot i överförmyndarnämnder m.m. skall nu förlängas till . Skälen för regeringens förslag: Om slutligt antar det vilande förslaget om att förlänga perioden mellan ordinarie val till från tre till , kommer nästa ordinarie val till att äga rum och mandatperioden för de valda ledamöterna att vara fyra i stället . Vidare kommer, med de antagna ändringarna i kommunallagen m.m. (se bet. 1993/94:KU44 s. 48 ff.), förlängning ske av mandattiden för ledamöter m. fl. i kommunfullmäktige, för ledamöter i styrelserna för kommuner och landsting, för borgarråden, revisorerna och för ledamöter och ersättare i förbundsfullmäktige i kommunalförbund. Dessa förlängningar av valperioden och mandattiderna har be- tydelse i vissa andra hänseenden. I betänkande anförs, som tidigare nämnts, att utskottet utgår från att regeringen i andra frågor som har anknytning till ordinarie valperiod och de kommunala man- dattiderna noga överväger behovet av ändringar och lägger fram de förslag till som anses nödvändiga (betänkandet s. 15). Nämndemän vid allmänna domstolar och allmänna förvaltningsdomstolar utses . Den som har avgått som nämndeman är inte skyldig att på nytt ta emot ett uppdrag som nämndeman förrän (4 kap. 6 och 8 §§ och 20 och 21 §§ lagen [1971:289] om allmänna förvaltningsdomstolar). har nämndemän valts av en politisk församling. Valet förrättas av (eller av och kommun- fullmäktige enligt viss fördelning i vissa fall). Nämndemännen utses från en personkrets som föreslagits av de i valförsamlingen företrädda politiska partierna. Som Domarutredning anför i sitt betänkande (SOU 1994:99) Domaren i Del A (s. 302 f.), skulle de på detta sätt utsedda nämndemännen därmed kunna ses som en länk mellan de politiska instan- serna och rättskipningen. har inte föreslagit några större förändringar i fråga om hur nämndemän väljs. Däremot har utredningen - mot bakgrund av ett konstaterande att uppdraget inte är politiskt till sin karaktär - föreslagit att mandatperioden för nämndemännen bör särskiljas från valkorporationens (betänkandet s. 307 ff.). Efter att ha konstaterat att den tidigare sexåriga mandatperioden kortats ned till för att underlätta rekryteringen och att en fördubbling av mandatperioden därför inte kan ses som en lyckad lösning, nämner utredningen som ett tänkbart förslag, att nämndemännens mandatperiod även i fortsättningen är treårig, även om valperioden i de politiska församlingarna förlängs till . Å andra sidan framhåller utredningen att de anser att nämndemännen bör väljas för en period av samma längd som valförsamlingens men att valet bör förläggas så att mandatperioden påbörjas då hälften av valförsamlingens mandatperiod gått ut (se betänkandet s. 309). Beredningsarbetet bör inte föregripas i detta sammanhang. Någon ändring av det mera genomgripande slag som diskuterar av bestämmelserna om nämndemännens mandat- period bör därför inte nu vidtas utan mandatperioden nu förlängas till . Det fortsatta arbetet i kan sedermera leda till nya ändringar i bestämmelserna. Det finns andra författningar om nämnder m.m. som innehåller bestämmelser om att ordföranden och ledamöter utses för en period . Här skall nämnas övervakningsnämnd (37 kap. 2 § ), god man vid fastighets- bildningsförrättning (4 kap. 2 § fastighetsbildningslagen, 1970:988), ordförande och ledamöter i skattenämnd (2 kap. 6 § taxeringslagen, 1990:324) samt överför- myndare och ledamot i överförmyndarnämnd (19 kap. 7 § ). Med hänsyn till vad som sagts om nämndemännens mandatperiod bör en förlängning av mandatperioden även i dessa fall nu föreslås. föreslås några redak- ändringar i 37 kap. 2 § . I propositionen (1994/95:6) Totalförsvarsplikt föreslås att värnpliktslagen upphävs . Som anförts i avsnitt 3 underlåter regeringen att lägga fram förslag till ändring i värnspliktslagen. Den nämnda propositionen innehåller emellertid i förslaget till lag om totalförsvarsplikt en motsvarighet till 10 § värnpliktslagen som innebär att de valda ledamöterna i inskrivningsnämnd skall utses . Av de skäl som anförs i denna proposition bör även förslaget till bestämmelse i lagen om totalförsvarsplikt anpassas till valperiodens längd. De nämndemän som avses i 21 kap. 8 och 10 §§ fastighetstaxeringslagen (1977:1152) har inte sådan anknytning till ordinarie valperiod eller de kommunala mandattiderna att en ändring av dessa nämndemäns mandatperiod är påkallad i detta sammanhang. Regeringen gör samma bedömning när det gäller de särskilda ledamöter som skall ingå i rätten vid behandling av kommunalbesvärsmål (13 a och b §§ lagen [1971:289] om allmänna förvaltningsdomstolar). För val som förrättas föreslås att den nya tjänstgöringstiden skall gälla. Detta framgår av den föreslagna övergångsbestämmelsen. Det föreslås således samma ordning som beslutat om för och kommunala församlingar. Regeringens förslag: De bestämmelser slopas som särreglerar förhållanden under tid som pågår respektive inte pågår. Regeringens skäl för förslagen: Den nya ordningen i fråga om längd innebär i huvudsak följande. Ett pågår till dess ett nytt bör- jar (nya 1 kap. 2 § riksdagsordningen, RO). blir därigenom alltid samlad och lagtima pågår alltid. Urtima och lagtima slopas således. Talmannen beslutar vilka längre uppehåll som skall göras i kammarens arbete (plenifria veckor) under ett . Om regeringen har förordnat om extra val kan talmannen besluta att uppehåll skall göras i kammarens arbete för återstående tid av valperioden. Om talmannen kallar till sammanträde avbryts uppehållet, vilket skall ske om regeringen eller 115 av ledamöter begär det (2 kap. 6 § RO). sommaruppehåll blir kortare, men i gengäld kan plenifria veckor planeras in i arbetsschemat. De beslutade ändringarna kräver följdändringar av de författningar där det finns särreglering för det fall att inte pågår. Det gäller följande lagar: - lagen (1939:299) om förbud i vissa fall mot överlåtelse eller upplåtelse av fartyg m.m. - lagen (1940:176) med vissa bestämmelser om fraktfart med svenska fartyg - lagen (1957:684) om betalningsväsendet under krigsförhållanden - lagen (1957:686) om taxeringsväsendet under krigsförhållanden m.m. - lagen (1959:73) med vissa bestämmelser om inländsk försäkringsrörelse vid krig m.m. - lagen (1959:74) med vissa bestämmelser om utländsk försäkringsrörelse här i riket vid krig m.m. - lagen (1960:22) om statlig krigsförsäkring - lagen (1962:627) om vissa åtgärder för utnyttjande av vattenkraft vid krig m.m. - krigshandelslagen (1964:19) - lagen (1971:176) om vissa internationella sanktioner - vallagen (1972:620) - oljekrislagen (1975:197) - förfogandelagen (1978:262) - ransoneringslagen (1978:268) - lagen (1984:989) om socialförsäkringsväsendet under krig och krigsfara - lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m. - arbetsrättsliga beredskapslagen (1987:1262) - lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. - utlänningslagen (1989:529) - prisregleringslagen (1989:978) - lagen (1992:1402) om undanförsel och förstöring - lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering - lagen (1995:000) om totalförsvarsplikt (se prop. 1994/95:6). Ändringarna behöver inte innebära annat än att särregleringen helt enkelt tas bort i de bestämmelser där sådan särreglering skett. I praktiken innebär ändringarna emellertid att - om regeringen underställer en föreskrift - måste sammanträda från det att underställningen skedde för att inte föreskriften skall upphöra att gälla. I lagen (1984:989) om socialförsäkringsväsendet under krig och krigsfara och i arbetsrättsliga beredskapslagen (1987:1262) föreslås vidare vissa redaktionella ändringar som är föranledda av införandet av lagen (1992:1402) om höjd beredskap. I 15 kap. 3 § vallagen finns en bestämmelse som talar om att pågår. Den bestämmelsen bör ändras. Inget av förslagen torde föranleda ökade kostnader. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1994/95:87 Följdlagstiftning till förlängningen av valperioden och .