prop · GI0377 · 1995-01-01 00:00:00 — Däremot ingår inte kostnaderna för personer som bor i men för vilka andra landsting haft kostnadsansvaret i enlighet med rekommendation i skatteväxlingsunderlaget. Resurser för dessa personer tillfaller istället efter skatteväxling kommunerna i det landsting som gjort placeringarna. Om dessa kommuner inte fortsätter att ge nuvarande hemkommuner ersättning för insatserna blir de i princip överkompenserade. Däremot kommer de nuvarande hemkommunerna inte att få över tillräckliga resurser för att täcka de kostnader som redan tidigare gjorda placeringar medför. Några kommuner med vårdhem inom sina områden har tillskrivit regeringen och anfört att man inte kan träffa överenskommelser med sitt landsting om övertagande av omsorgsverksamheten innan frågan om kostnadsansvaret för personer som bor på vårdhem, eller har bott på vårdhem men flyttat till en gruppbostad, utanför den ursprungliga hemkommunen/hemlandstinget fått en tillfredsställande lösning. Även från annat håll har påpekats att kommunaliseringen kan försvåras av bristande möjligheter att reglera kostnadsansvaret för personer som flyttat från en kommun till en annan. Mot bakgrund av vad vi nu anfört anser vi att en möjlighet bör öppnas för ett landsting att, för en enskild person som varit bosatt inom landstingsområdet, träffa avtal med det landsting till vars område personen i fråga flyttat om kostnadsansvar för boende i bostad med särskild service för barn, ungdomar och vuxna eller annan särskilt anpassad bostad enligt LSS, samt för boende på vårdhem eller specialsjukhus enligt införandelagen till LSS. Som förutsättning gäller att flyttningen skett före , dvs. innan kommunaliseringen av omsorgerna skall vara helt genomförd. Möjligheten skall även avse en kommun som av övertagit ansvaret för gruppbostäder eller vårdhem. Ett sådant avtal bör även få omfatta kostnadsansvar för andra insatser enligt 9 § LSS som ges till den enskilde. Den nu föreslagna förändringen förutsätter tillägg i 4 och 10 §§ införandelagen. Möjligheten att inrätta avtal av detta slag är en viktig förutsättning för att kommuner som övertagit ansvaret för omsorgsverksamheten - och inom vars områden det byggts upp omfattande omsorgsverksamhet - skall kunna fortsätta att driva verksamhet enligt LSS. Regeringen förutsätter mot den bakgrunden att kommunerna/landstingen kommer att träffa avtal med den inriktning som här angetts. Som nämnts anser regeringen att befogenheten att träffa avtal om kostnadsansvar nu bör begränsas till att gälla personer som flyttat till vårdhem, specialsjukhus, bostad med särskild service eller särskilt anpassad bostad före . (S 1991:07) har i sitt betänkande Rätten till bistånd inom (SOU 1993:30) föreslagit en ändring i socialtjänstlagen (1980:620) med innebörden att kommuner skall kunna träffa avtal om vård eller boende för personer som är folkbokförda i kommunen. Betänkandet har remissbehandlats och är föremål för beredning i . Regeringen anser att frågan om en mer ingripande ändring av LSS än den i föreliggande proposition föreslagna bör prövas med beredningen av betänkande. 6.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade 9 § I ett nytt tredje stycke har gjorts vissa inskränkningar i vad som skall kunna anses som kostnad för personlig assistans enligt första stycket 2. Första punkten avser den situationen att den funktionshindrade själv, såsom arbetsgivare eller uppdragsgivare, lämnar ersättning till någon som han eller hon lever i hushållsgemenskap med (familjemedlem eller annan samboende). Sådan ersättning anses enligt bestämmelsen inte i något fall som kostnad för personlig assistans. Det innebär att om den funktionshindrade önskar ha någon som han lever i hushållsgemenskap med som personlig assistent, och inte själv vill stå för kostnaden, så måste kommunen eller ett annat fristående organ (t.ex. ett kooperativ) vara arbetsgivare/uppdragsgivare för assistenten. Enligt andra punkten gäller att som kostnad för personlig assistans skall inte heller räknas ersättning som den enskilde lämnat till en assistent för arbete på arbetstid som överstiger tillåten arbetstid enligt 2 - 4 §§ lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete. Den lagen föreslås ändrad genom att den görs tillämplig på anställningsförhållanden mellan en funktionshindrad person och hans assistent oavsett om de tillhör samma familj eller inte, vilket vi återkommer till i avsnitt 6.4. Den föreslagna bestämmelsen i LSS har dock ett något vidare tillämpningsområde än lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete, genom att den inte utesluter uppdragsförhållanden. Den arbetstid som skall tas med i beräkningen är endast sådan som hänför sig till arbete som utförs för den ersättningsberättigade. Således skall den arbetstiden inte läggas samman med eventuell arbetstid för annat arbete, som utförs för en annan arbetsgivare, som assistenten har. Bestämmelsen innebär vidare att kommunen bara skall bortse från den otillåtna övertiden, inte all arbetstid som assistenten haft hos den funktionshindrade. Det nuvarande tredje stycket blir därmed ett nytt fjärde stycke. 6.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:389) om assistansersättning 10 § I ett nytt andra stycke har ett tillägg gjorts som motsvarar vad som föreslås gälla för ekonomiskt stöd till kostnader för personlig assistans enligt 9 § lagen (1993:378) om stöd och service till vissa funktionshindrade (se avnitt 6.1). För de situationer som beskrivs i första och andra punkten lämnas således inte assistansersättning eftersom det som den enskilde i dessa fall betalat ut inte skall anses som kostnader för personlig assistans (jfr. Det nuvarande andra stycket blir därmed ett nytt tredje stycke. 6.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:388) om införande av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade 4 § Enligt 3 § 1 lagen (1993:388) om införande av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (införandelagen) ansvarar landstingen för vissa insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) i förhållande till den personkrets som även omfattades av de upphävda lagarna lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. (omsorgslagen) och lagen (1965:136) om elevhem för vissa rörelsehindrade barn m.fl. (elevhemslagen). Det gäller bl.a. insatserna boende i bostad med särskild service för barn och ungdomar, bostad med särskild service för vuxna och annan särskilt anpassad bostad. skall dock verksamheterna överföras till kommunerna (se 3 och 4 §§ införandelagen). Enligt 16 § LSS gäller en kommuns och ett landstings ansvar enligt lagen gentemot dem som är bosatta i kommunen respektive inom landstingsområdet. I kommunallagen föreskrivs att kommunerna och landstingen endast får ta hand om angelägenheter av allmänt intresse som har anknytning till den egna kommunens eller område eller deras medlemmar. Av avsnitt 5 framgår dock att det föreligger ett behov av att landstingen/kommunerna skall kunna fortsätta att betala för före detta kommunmedlemmars boende enligt LSS (liksom för vård- hemsboende enligt 10 § införandelagen, vilket vi återkommer till) även efter det att de bosatt sig i en ny kommun. Två nya stycken har därför lagts till i 4 §. Bestämmelsen i andra stycket berör funktionshindrade personer som före , dvs. när kommunaliseringen av omsorgerna senast skall vara genomförd, har flyttat från ett landstingsområde till ett annat, och som inom det senare landstingsområdet bor i en bostad med särskild service för barn och ungdomar, bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpassad bostad. Är dessa förutsättningar uppfyllda kan det förra genom avtal, trots att det inte längre rör en medlem i något av kommuner, ta på sig kostnadsansvaret för den personens boende inom det senare landstingsområdet. Angående motivet för detta se avsnitt 5. I de fall ett sådant avtal upprättas kan det enligt bestämmelsen även omfatta andra insatser enligt 9 § LSS. Enligt tredje meningen skall avtalet upphöra att gälla om den enskilde flyttar till ett tredje landsting, eller flyttar tillbaka till det första . Bestämmelsen föreslås med tanke på den mycket begränsade öppning för avtalsfrihet mellan landstingen som första och andra meningarna innebär. I tredje stycket avses den situationen att en kommun från har tagit över ansvaret för sådant boende som avses i andra stycket. Då skall kommunen kunna vara part i avtalet i stället för . Bestämmelsen har egentligen bara någon betydelse om flyttning skett mellan kommuner inom olika landsting. I andra fall kan en ekonomisk reglering ske i samband med kommunaliseringen med stöd av 17 § tredje stycket LSS och 4 § införandelagen. 10 § I andra och tredje styckena föreslås bestämmelser för den som fortfarande bor på vårdhem som motsvarar vad som föreslås i 4 §. Även vårdhem kan, enligt 10 § första stycket, övergå till kommunalt huvudmannaskap. 6.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1979:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete 1 § Ett tillägg föreslås i första stycket, vilket innebär att lagen kommer att gälla när en funktionshindrad själv anställer sin personliga assistent även om assistenten är en familjemedlem. För det fall familjemedlemmen lever i hushållsgemenskap med den funktionshindrade utgår dock ingen ersättning enligt LSS eller . Att tillhöra någons familj och att leva i hushållsgemenskap med någon sammanfaller begreppsmässigt inte helt. Exempelvis torde ett vuxet barn räknas som medlem av föräldrarnas familj även sedan han flyttat hemifrån, se proposition 1970:150 s. 44. I praktiken kommer således ändringen att tillämpas på sådana familjemedlemmar som inte lever i hushållsgemenskap med den funktionshindrade arbetsgivaren. I andra stycket har endast en redaktionell ändring gjorts. Lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 § Insatserna för särskilt stöd och särskild service är 1. rådgivning och annat personligt stöd som ställer krav på särskild kunskap om problem och livsbetingelser för människor med stora och varaktiga funktionshinder, 2. biträde av personlig assistent eller ekonomiskt stöd till skäliga kostnader för sådan assistans, till den del behovet av ekonomiskt stöd inte täcks av assistansersättning enligt lagen (1993:389) om assistansersättning, 3. ledsagarservice, 4. biträde av kontaktperson, 5. avlösarservice i hemmet, 6. korttidsvistelse utanför det egna hemmet, 7. korttidstillsyn för skolungdom utanför det egna hemmet i anslutning till skoldagen samt under lov, 8. boende i familjehem eller i bostad med särskild service för barn och ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet, 9. bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna, 10. daglig verksamhet för personer som saknar förvärvsarbete och inte utbildar sig. Insatser enligt första stycket 2 avser inte tid efter det att den insatsbe- rättigade har fyllt . Som kostnad för personlig assistans enligt första stycket 2 anses inte i något fall ersättning som den enskilde själv lämnar 1. till någon som han lever i hushållsgemenskap med, eller 2. till en personlig assistent för arbete som utförts på arbetstid som överstiger den tid som anges i 2 - 4 §§ lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete. I insatserna enligt första stycket 5 - 8 och 10 samt i insatsen bostad med särskild service för vuxna ingår också omvårdnad. I insatserna bostad med särskild service för barn och ungdomar samt bostad med särskild service för vuxna ingår också fritidsverksamhet och kulturella aktiviteter. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1993:389) om assistansersättning Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1993:389) om assistansersättning skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 §1 Assistansersättning utbetalas med belopp som motsvarar kostnaden för assistansen under det antal beviljade assistanstimmar som assistans lämnats. Assistansersättning utges dock högst med det belopp som regeringen fastställer . Som kostnad för personlig assistans anses inte i något fall ersättning som den enskilde själv lämnar 1. till någon som han lever i hushållsgemenskap med, eller 2. till en personlig assistent för arbete som utförts på arbetstid som överstiger den tid som anges i 2 - 4 §§ lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete. Utbetalning av assistansersättning för en viss månad får grundas på ett beräknat antal assistanstimmar för den månaden. Avräkning för större avvikelser skall då ske senast andra månaden efter den då den preliminära utbetalningen skett. Slutavräkning skall ske senast efter utgången av varje tidsperiod för vilken assistansersättning beviljats. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1993:1342. Lag om ändring i lagen (1993:388) om införande av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs att 4 och 10 §§ lagen (1993:388) om införande av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § Ett landsting och en kommun inom får träffa avtal om att en eller flera uppgifter enligt 3 § flyttas över från till kommunen än . I så fall gäller vad som sägs i 17 § tredje stycket nya lagen. Ett landsting får i fråga om en enskild som varit bosatt inom lands- tingsområdet men som före flyttat till ett annat landsting träffa avtal med det andra om kostnads- ansvar för boende i bostad med särskild service för barn och ungdomar, bostad med särskild service för vuxna och annan särskilt anpassad bostad. I sådant fall får överenskommelsen även omfatta andra insat- ser enligt 9 § nya lagen som ges den enskilde. Avtalet upphör att gälla om den enskilde flyttar till annat landsting. Vad som sägs i andra stycket om landsting gäller också kommuner som övertagit ansvaret för sådant boende som där avses. 10 § Ett landsting och en kommun som ingår i får träffa avtal om att kommunen i stället tillhandahåller omsorger vid vårdhem. I så fall gäller vad som sägs i 17 § tredje stycket nya lagen. Ett landsting får i fråga om en enskild som varit bosatt inom lands- tingsområdet men som före flyttat till ett annat landsting träffa avtal med det andra om kostnadsan- svar för boende på vårdhem eller specialsjukhus. I sådant fall får överens- kommelsen även omfatta in- satser enligt 9 § nya lagen som ges den enskilde. Avtalet upphör att gälla om den enskilde flyttar till annat landsting. Vad som sägs i andra stycket om landsting gäller också kommuner som övertagit ansvaret för vårdhem. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Denna lag är tillämplig Denna lag är tillämplig på arbete som arbets- på arbete som arbets- tagare utför i arbets- tagare utför i arbets- givarens hushåll. Lagen givarens hushåll. Lagen gäller dock ej om ar- gäller dock inte om ar- betstagaren är medlem av betstagaren är medlem av arbetsgivarens familj. arbetsgivarens familj, utom i det fall arbets- tagaren är personlig assistent enligt lagen (1993:387) om stöd och sevice till vissa funktionshindrade. Överenskommelse mellan Överenskommelse mellan arbetsgivare och arbets- arbetsgivare och arbets- tagare som strider mot tagare som strider mot denna lag är icke bin- denna lag är inte bin- dande för arbetstagaren. dande för arbetstagaren. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, m.m. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn . Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1994/95:77 Vissa frågor om personlig assistans och om kostnadsansvar för insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade.