prop · GI0391 · 1995-01-01 00:00:00 — 1994/95:91Regeringens proposition 1994/95:91 Beskattningen av europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) och andra inkomstskattefrågor Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag om beskattning av europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG). Reglerna är en följd av ett annat förslag från regeringen angående införlivande av regler i svensk rätt avseende associationsformen EEIG. Syftet med associationsformen är att förverkliga den inre marknaden genom att underlätta för fysiska personer, bolag och andra rättsliga enheter att kunna samarbeta effektivt över gränserna. De föreslagna reglerna innebär i allt väsentligt att sådana grupperingar vid beskattningen skall behandlas som handelsbolag. I propositionen föreslås vidare vissa klarlägganden i reglerna om uttagsbeskattning. Till viss del har dessa ändringar initierats av den anpassning av de svenska beskattningsreglerna till ett av de EG-direktiv som finns på företagsbeskattningens område. Det gäller det s.k. fusionsdirektivet. De föreslagna ändringarna innebär också att uttagsbeskattning skall ske exempelvis om ett svenskt aktiebolag till följd av bestämmelserna i ett avtal om undvikande av dubbelbeskattning anses ha bytt skatterättsligt hemvist och inte längre skall beskattas i . Vidare föreslås att avdrag för underskott i vissa utländska juridiska personer endast skall få göras mot framtida vinster. Som en följd av föreslås vissa ändringar i rätten att göra avdrag för vissa obligatoriska socialförsäkringsavgifter. Slutligen lämnas förslag om behandling av avkastningsskatten vid ombildning av bl.a. livförsäkringsföretag. Förslaget innebär att kontinuitet införs för skatteuttaget i dessa fall. 1 Förslag till riksdagsbeslut...................... 5 2 Lagtext.......................................... 6 2.1 Förslag till lag om beskattning av europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG)........... 6 2.2 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)....................................... 7 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.......................... 10 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring............ 13 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring............................. 15 2.6 Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624)....................................... 16 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam.................. 17 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:820) om skatt på spel................................. 18 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt........... ........... 19 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel............. 20 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:663) om ersättningsfonder............................. 22 2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl.................................... 24 2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader....... 25 2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder.......................... 26 2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1540) om återföring av skatteutjämningsreserv.......... 27 2.16 Förslag till lag om ändring i mervärdesskatte- lagen (1994:200)................................. 28 2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:684) om upphävande av lagen (1979:609) om allmän investeringsfond................................. 29 2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:686) om upphävande av vissa fondförfattningar, m.m.... 30 2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt................................ 31 3 Ärendet och dess beredning....................... 33 4 Beskattning av europeiska ekonomiska intresse- grupperingar..................................... 35 5 Inkomstskattefrågor.............................. 39 5.1 Beskattningskonsekvenser när ett fast driftställe upphör, m.m...................................... 39 5.2 Avdrag för underskott i utländsk juridisk person. 6 Övriga frågor.................................... 43 6.1 Beräkning av pensionsgrundande inkomst för utomlands bosatta artister m.fl.................. 43 6.2 Avdrag för vissa obligatoriska socialavgifter.... 44 6.3 Vissa frågor om avkastningsskatt vid ombildning av livförsäkringsföretag m.m..................... 45 7 Författningskommentar............................ 46 7.1 Lagen om beskattning av europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG)...................... 46 7.2 Kommunalskattelagen (1928:370)................... 47 7.3 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt......... 49 7.4 Lagen (1959:551) om beräkning av pensions- grundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring................................ 49 7.5 Lagen (1962:381) om allmän försäkring............ 49 7.6 Kupongskattelagen (1970:624)..................... 50 7.7 Lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. 50 7.8 Lagen (1972:820) om skatt på spel................ 50 7.9 Lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt..... 50 7.10 Lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensions- medel............................................ 50 7.11 Lagen (1990:663) om ersättningsfonder............ 51 7.12 Lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl.................. 51 7.13 Lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pen- sionskostnader................................... 51 7.14 Lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder........ 52 7.15 Lagen (1993:1540) om återföring av skatteutjäm- ningsreserv...................................... 52 7.16 Mervärdesskattelagen (1994:200).................. 52 7.17 Lagen (1990:684) om upphävande av lagen (1979:609) om allmän investeringsfond............ 52 7.18 Lagen (1990:686) om upphävande av vissa fond- författningar, m.m............................... 53 7.19 Lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt.......... 53 Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser............. 54 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......................................... 55 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1 lag om beskattning av europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG), 2 lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 3 lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 4 lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, 5 lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 6 lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624), 7 lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, 8 lag om ändring i lagen (1972:820) om skatt på spel, 9 lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 10 lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, 11 lag om ändring i lagen (1990:663) om ersättningsfonder, 12 lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., 13 lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, 14 lag om ändring i lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder, 15 lag om ändring i lagen (1993:1540) om återföring av skatteutjämningsreserv, 16 lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), 17 lag om ändring i lagen (1990:684) om upphävande av lagen (1979:609) om allmän investeringsfond, 18 lag om ändring i lagen (1990:686) om upphävande av vissa fondförfattningar, m.m., 19 lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om beskattning av europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) Härigenom föreskrivs följande. Vid beräkning av inkomst enligt kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt behandlas en europeisk ekonomisk intressegruppering samt medlemmar och andelar i sådan gruppering på samma sätt som ett handelsbolag samt delägare och andelar i handelsbolag. Detsamma gäller beträffande uppbörd samt i fråga om skyldighet att lämna och bevara uppgifter till ledning för taxering. Lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning samt lagen (1993:1537) om expansionsmedel tillämpas inte i fråga om verksamhet som bedrivs av en europeisk ekonomisk intressegruppering. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Lagen tillämpas endast i fråga om beskattningsår som börjar eller . 2.2 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att 46 § 2 mom. och punkt 1 av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 46 § 2 mom.1 Skattskyldig, som har varit bosatt här i riket under hela beskatt- ningsåret, får dessutom göra avdrag: 1) för periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk utbetalning, som inte får dras av från inkomsten av särskild förvärvskälla, i den utsträckning som framgår av punkt 5 av anvisningarna; 2) för påförda egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter som inte får dras av från inkomsten av särskild förvärvskälla; 3) för obligatoriska 3) för avgifter som den obligatoriska skattskyldige, på socialförsäk- grund av arbete i ringsavgifter som ett annat nordiskt den skattskyldige, land, enligt på grund av arbete i slutligt fastställd ett annat land, debitering skall enligt slutligt betala i fastställd debi- överensstämmelse med tering skall betala den konvention som i överensstämmelse avses i förordningen med den konvention (1981:1284) om till- som avses i lämpning av en förordningen konvention den (1993:1529) om mellan tillämpning av en , , nordisk konvention , och om om social social trygghet trygghet, om den eller till följd av avgiftsgrundande att den skatt- intäkten tas till be- skyldige enligt skattning för skall beskattningsåret i omfattas av svensk ; lagstiftning om social trygghet, i båda fallen under förutsättning att den avgiftsgrundande intäkten tas till beskattning för beskattningsåret i ; 6) för avgift som den skattskyldige har betalat under beskattningsåret för annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring, som ägs av arbetsgivare, i den omfattning som framgår av punkt 6 av anvisningarna; 7) för inbetalning som den skattskyldige under beskattningsåret har gjort på pensionssparkonto i den omfattning som framgår av punkt 7 av anvisningarna. Har skattskyldig under beskattningsåret varit skyldig att betala sjömansskatt, medges avdrag för periodiskt understöd, avgift för pensionsförsäkring som anges i första stycket 6 och inbetalning på pensionssparkonto som anges i första stycket 7, endast i den mån hänsyn inte tagits till understödet, avgiften eller inbetalningen vid beräkningen av sjömansskatt. Avdrag för avgift som avses i första stycket 6 och för inbetalning som avses i första stycket 7 medges endast i den mån avdrag inte får ske från intäkt av särskild förvärvskälla. Om skattskyldig varit bosatt här i riket endast under en del av beskattningsåret, medges avdrag som sagts bara i den mån det belöper . Anvisningar till 22 § 1.2 Till intäkt av näringsverksamhet hänförs samtliga intäkter i pengar eller varor, som har influtit i verksamheten. Detta innebär, att intäkten skall vara av sådan beskaffenhet, att den normalt är att räkna med och ingår som ett led i verksamheten. Hit räknas inflytande betalning för varor, som den skattskyldige handlar med eller tillverkar. Det sagda gäller även då näringsidkaren vid överlåtelse av verksamheten låter befintliga varor ingå i överlåtelsen. Denna överlåtelse utgör då så att säga den sista affärshändelsen i verksamheten. Till intäkt av näringsverksamhet hänförs också vad som inflyter vid avyttring av maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier eller av tillgångar som är likställda med dessa vid beräkning av värdeminskningsavdrag. Även ersättning som i fall som avses i 2 § andra och tredje styckena lagen (1990:663) om ersättningsfonder uppbärs av en fysisk person eller ett dödsbo utgör intäkt av näringsverksamhet om den skattskyldige begär det. Till intäkt av näringsverksamhet hänförs vidare vinst vid icke yrkesmässig avyttring (realisationsvinst) av andel i sådan ekonomisk förening som avses i 2 § 8 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt såvida innehavet av andelen betingats av sådan verksamhet. I fråga om handelsbolag hänförs till intäkt av näringsverksamhet också realisationsvinst vid avyttring av andra tillgångar som avses i 27 § 1 mom., av tillgångar som avses i 28 §, 29 § 1 mom., 30 § 1 mom. och 31 § samt av förpliktelser som avses i 3 § 1 mom. nämnda lag. Har en tillgång tagits ut ur en förvärvskälla sker beskattning som om tillgången i stället hade avyttrats för ett vederlag motsvarande marknadsvärdet (uttagsbeskattning). Vad nu sagts gäller dock endast om vederlag eller vinst vid en avyttring skulle ha tagits upp som intäkt av näringsverksamhet och särskilda skäl mot uttagsbeskattning inte föreligger. Uttag av bränsle från fastighet som är taxerad som lantbruksenhet för uppvärmning av den skattskyldiges privatbostad på denna beskattas ej. Uttag av andra aktier än sådana som utgör omsättningstillgångar enligt punkt 4 av anvisningarna till 21 § beskattas inte heller om aktierna delats eller skiftats ut enligt 3 § 7 mom. fjärde stycket eller 3 § 8 mom. tredje stycket lagen om statlig inkomstskatt. Uttagsbeskattning sker också vid uttag i mer än ringa omfattning av tjänst. Värdet av bilförmån beräknas enligt bestämmelserna i punkterna 2 och 4 av anvisningarna till 42 §. Uttagsbeskattning skall även ske - under förutsättning att särskilda skäl mot det inte före- ligger - 1. om verksamheten i en förvärvskälla har upphört, 2. om en näringsidkare upphört att vara skattskyldig för inkomst av en förvärvskälla, 3. om inkomst av en förvärvskälla skall undantas från beskattning på grund av ett avtal om undvikande av dubbelbeskattning eller 4. i fråga om tillgång som har förts över från en del av en förvärvskälla till en annan del, om inkomst av den senare delen men inte av den förra är undantagen från beskattning i på grund av avtal om undvikande av dubbel- beskattning. I fall som avses i sjätte stycket 2 och 3 skall uttagsbeskattning dock inte ske till den del tillgångarna i förvärvskällan knutits till ett fast driftställe i . Undantas endast en del av inkomsten från en förvärvskälla från be- skattning på grund av avtal om undvikande av dubbelbeskattning, gäller sjätte stycket 3 tillgångar som är hänförliga till motsvarande del av förvärvskällan. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering om inte annat framgår av punkterna 2 och 3. Ändringen i 46 § 2 mom. tillämpas redan vid taxering. De nya föreskrifterna i punkt 1 av anvisningarna till 22 § tillämpas inte på händelser som inträffar före utgången av . 1 Senaste lydelse 1993:938. 2 Lydelse enligt prop. 1994/95:25. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt1 dels att 2 § 3 mom. skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny bestämmelse, 2 § 15 mom., av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § 3 mom.2 Äger svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening, svensk sparbank eller svenskt ömsesidigt skadeförsäkringsföretag (moderföretag) mer än nio tiondelar av aktierna eller andelarna i ett eller flera svenska aktiebolag eller svenska ekonomiska föreningar (helägda dotterföretag), skall koncernbidrag som moderföretaget lämnar till helägt dotterföretag eller som sådant företag lämnar till moderföretaget eller till annat helägt dotterföretag hos moderföretaget anses som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktig intäkt för mottagaren, även om bidraget inte för givaren utgör omkostnad för intäkternas förvärvande eller bibehållande. Som förutsättning för detta gäller a) att varken givare eller mottagare är bostadsföretag enligt 7 mom., investmentföretag enligt 10 mom. eller förvaltningsföretag enligt 7 § 8 mom. andra stycket, b) att såväl givare som mottagare redovisar bidraget till samma års taxering öppet i självdeklaration eller därvid fogad bilaga, c) att dotterföretag som lämnar eller mottar bidrag har varit helägt under hela beskattningsåret för både givare och mottagare eller sedan dotterföretaget började bedriva verksamhet av något slag, d) att, om bidrag d) att, om bidrag lämnas från lämnas från dotterföretag till dotterföretag till moderföretag, moderföretag, moderföretaget skulle moderföretaget vara frikallat från skulle vara skattskyldighet för frikallat från utdelning som under skattskyldighet för beskattningsåret hade utdelning som under uppburits från beskattningsåret dotterföretaget samt hade uppburits e) att, om bidrag från lämnas från dotterföretaget, dotterföretag till e) att, om bidrag annat dotterföretag, lämnas från moderföretaget är dotterföretag till investmentföretag annat dotterföretag, eller moderföretaget är förvaltningsföretag investmentföretag som avses i a eller eller moderföretaget i förvaltningsföretag annat fall skulle som avses i a eller vara antingen moderföretaget i frikallat från annat fall skulle skattskyldighet för vara antingen utdelning som under frikallat från beskattningsåret hade skattskyldighet för uppburits från det utdelning som under givande beskattningsåret dotterföretaget eller hade uppburits från skattskyldigt för det givande utdelning som under dotterföretaget beskattningsåret hade eller skattskyldigt uppburits från det för utdelning som mottagande dotter- under företaget. beskattningsåret hade uppburits från det mottagande dotterföretaget samt f) att mottagaren inte enligt avtal om undvikande av dubbelbeskattning skall anses ha hemvist i en främmande stat. Lämnar svenskt moderföretag koncernbidrag till svenskt aktiebolag som inte är sådant helägt dotterbolag som avses i första stycket, skall bidraget ändå anses som avdragsgill omkostnad för moderföretaget och skattepliktig intäkt för mottagaren, om de förutsättningar som anges i första stycket a och b är uppfyllda och om ägarförhållandena under hela beskattningsåret för både givare och mottagare eller sedan mottagaren började bedriva verksamhet av något slag har varit sådana att mottagaren genom fusioner mellan moderföretag och dotterbolag har kunnat bringas att uppgå i moderföretaget. Därvid skall fusion anses kunna äga rum när moderföretag äger mer än nio tiondelar av aktierna i dotterbolag men inte i annat fall. Även i andra fall skall koncernbidrag som svenskt företag lämnar till annat svenskt företag anses som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktig intäkt för mottagaren under förutsättning att bidraget med avdragsrätt för givaren enligt första och andra styckena hade kunnat lämnas till annat företag än mottagaren och att bidraget därefter, direkt eller genom förmedling av ytterligare företag, hade kunnat vidarebefordras till mottagaren på sådant sätt att varje förmedlande företag skulle ha haft rätt till avdrag enligt första och andra styckena för vidarebefordrat belopp. Avdrag för koncernbidrag får åtnjutas endast av den som visar att förutsättningar för sådant avdrag föreligger. Lämnas bidrag från svenskt företag till annat svenskt företag, med vilket givaren är i intressegemenskap, för verksamhet av väsentlig betydelse från samhällsekonomisk synpunkt och redovisas bidraget öppet, kan regeringen medge att bidraget skall anses som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktig intäkt för mottagaren även om en eller flera av de förutsättningar som anges i första-tredje styckena inte är uppfyllda. Avdrag medges inte för underskott som uppkommit vid beräkning av inkomst av utländsk juridisk person som enligt punkt 10 andra stycket b av anvisningarna till 53 § kommunalskattelagen (1928:370) skall beskattas hos del- ägaren. Underskottet får i stället dras av mot överskott av verksamheten ett senare beskatt- ningsår. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. De nya föreskrifterna tillämpas endast i fråga om beskattningsår som börjar eller . 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 2 Lydelse enligt prop. 1994/95:25. 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1959:551)1 om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §2 Inkomst av Inkomst av anställning, för vil- anställning, för vil- ken den försäkrade ken den försäkrade inte är skattskyldig inte är skattskyldig här i riket enligt här i riket enligt kommunalskattelagen kommunalskattelagen (1928:370) samt (1928:370), inkomst inkomst av av anställning, för anställning, för vilken den försäkrade vilken den försäkrade är skattskyldig är skattskyldig enligt lagen enligt lagen (1991:586) om (1991:586) om särskild särskild inkomstskatt inkomstskatt för för utomlands utomlands bosatta bosatta, skall samt inkomst av bestämmas med ledning anställning för av särskild uppgift vilken den försäkrade från arbetsgivaren. är skattskyldig Sådan uppgift skall enligt lagen senast den (1991:591) om året näst särskild , som inkomstskatt för inkomsten avser, utomlands bosatta avlämnas till den artister m.fl. och myndighet, som avses för vilken svensk i 3 kap. 58 § lagen lagstiftning om (1990:325) om själv- social trygghet deklaration och skall gälla enligt kontrolluppgifter. I skall uppgiften skall bestämmas med led- anges den försäkrades ning av särskild fullständiga namn, uppgift från ar- födelsetid och adress betsgivaren. Sådan samt beloppet av den uppgift skall utbetalade lönen senast den eller ersättningen året näst och den tidrymd som , som- denna avser. Vidare inkomsten avser, skall i uppgiften avlämnas till den anges, om den för- myndighet, som säkrade fått skatte- avses i 3 kap. 58 § pliktiga naturaförmå- lagen (1990:325) om ner. Ett exemplar av självdeklaration och uppgiften skall inom kontrolluppgifter. tid som sagts I uppgiften skall av arbetsgivaren anges den försäkrades sändas till den för- fullständiga namn, säkrade. födelsetid och adress samt beloppet av den ut- betalade lönen eller ersättningen och den tidrymd som denna avser. Vidare skall i uppgiften anges, om den försäkrade fått skattepliktiga naturaförmåner. Ett exemplar av uppgiften skall inom tid som sagts av arbetsgivaren sändas till den försäkrade. Med arbetsgivare förstås vid tilllämpningen av denna lag även den som utgivit bidrag som avses i 11 kap. 2 § första stycket m) lagen (1962:381) om allmän försäkring. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1 Lagen omtryckt 1976:1015. Senaste lydelse av lagens rubrik 1976:1015. 2 Senaste lydelse 1991:1840. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 2 a §2 Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst skall ersättning från en arbetsgivare som är bosatt utomlands eller är en utländsk juridisk person anses som inkomst av annat förvärvsarbete, om ersättningen avser arbete som utförts inom riket samt arbetsgivaren och arbetstagaren träffat överenskommelse om att ersättningen skall hänföras till sådan inkomst.