prop · GI03166 · 1995-01-01 00:00:00 — Jag föreslår att de båda verken före till regeringen avlämnar en rapport om erfarenheterna av samarbetet, det fortsatta arbetets bedrivande och de effekter det nu initierade samarbetet kommer att få . Jag redovisar i detta sammanhang också formerna för det nuvarande samarbetet mellan och geologiska undersökning respektive Rymdbolaget/samt redovisar min syn på hur samarbetet inom tjäns- teexportverksamheten kan fördjupas och breddas. Frågan om ökat samarbete har emellertid vidgats till att avse en ökad samordning på det nationella planet mellan olika intressenter inom landskapsinformationsområdet. Jag konstaterar härvid att det nu finns behov av en målmedveten satsning för att åstadkomma en nationellt fungerande dataväxel som ger möjlighet till ett ökat utbyte av data mellan olika producenter och användare av geografisk information. Det innebär också ett ökat utnyttjande av ny teknik inom det informationsteknologiska området. Detta utvecklingsarbete innefattar att lägga fast ansvarsfördelningen vid produktion och förvaltning av geografiska databaser och att finna de tekniska lösningarna för att kunna söka, beställa och få data levererade. Arbetet innefattar också att fullfölja dels nödvändig teknisk och innehållsmässig standardisering, dels arbetet med en databaskatalog. Viktiga frågor är vidare att utarbeta enhetliga riktlinjer för prissättning och avtal samt att lösa integritets- och säkerhetsfrågorna. Ansvaret för samordningen av detta utvecklingsarbete kan antingen förläggas till det nya lantmäteriverkets myndighetsdivision eller till en ny, fristående myndighet eller delegation. I principbetänkandet har jag tagit ställning för att fastighetsregistreringen skall integreras i fastighetsbildningen och att fastighetsregistermyndigheterna avvecklas. Detta utgör en grundförutsättning för att det skall gå att tillämpa principen om registrering vid källan. Med nuvarande handläggningssystem anser jag att det bör vara en intern organisationsfråga för lantmäterimyndigheterna att avgöra om de vill genomföra principen och använda ett integrerat arbetssätt eller genomföra den stegvis. Jag utgår från att flera aktörer kan komma att handlägga förrättningar i ett och samma geografiska område. Jag anser inte att det hindrar att var och en för in uppgifter i fastighetsregistret enligt principen om registrering vid källan. Det kräver dock ökad samordning. När det gäller förandet av registerkartan kan principen om registrering vid källan tillämpas först när registerkartan finns tillgänglig i digital form eller GFI införs. Jag föreslår att en lantmäteri- myndighet skall vara huvudansvarig för varje geografiskt område (om- rådesansvarig). Den områdesansvariga lantmäterimyndigheten svarar bl.a. för samordningen av förrättningar och har ett särskilt ansvar för att föra analoga registerkartor. Jag föreslår att kommuner skall ha rätt att själv föra adress- och kvar- tersregister samt planregistret i den del som det ankommer på kommunen att fatta beslut om. Även statliga myndigheter som fattar beslut eller vidtar åtgärd som medför att uppgifter skall föras in i planregistret skall ha rätt att själv föra planregistret. I övrigt konstaterar jag att de flesta uppgifter som fastighetsregistermyndigheterna nu har kan föras över till de områdesansvariga lantmäterimyndigheterna. Jag bedömer att fastighetsregistrets kvalitet inte behöver äventyras av att det blir flera aktörer som kan registrera förrättningar i ett och samma geografiska område. I det nya lantmäteriverkets tillsynsroll ingår att ha ett övergripande ansvar för fastighetsregistret. Jag föreslår att ett system för löpande utvärdering och uppföljning av fastighetsregistrets kvalitet införs. Utredningsarbetet har visat att det av olika skäl finns ett behov av in- formation om pågående förrättningar. Jag föreslår att en anteckning införs i fastighetsregistret så snart lantmäterimyndigheten bedömer att en fastighet berörs av en förrättning. Av anteckningen skall särskilt framgå om förrättningen avser fastighetsreglering eller klyvning och åtgärden kan komma att innebära risk för väsentlig värdeförändring för fastigheten. Anteckningen förses i dessa fall med en särskild rättsverkan. Mina förslag kräver författningsändringar av olika karaktär. Jag har haft i uppdrag att undersöka om en viss samordning av instansordningen skulle kunna innebära några fördelar vid prövning av överklagande av de beslut som de nya lantmäterimyndigheterna kommer att fatta. Redan i principbetänkandet uttalade jag att det är önskvärt med en sådan samordning och att jag även hade för avsikt att överväga om det bör finnas möjlighet att överklaga i fler än två instanser. Jag anser att organisationsförändringen inte gör det lämpligt eller ens möjligt att behålla skilda instansordningar för förrättningsbeslut och registreringbeslut. Dels skall fastighetsregistreringen ses som en del av och ett led i fastighetsbildningen, dels är det en och samma myndighet som fattar besluten. Jag föreslår att även registreringsbesluten överklagas till fastighetsdomstolen och att en gemensam instansordning införs. Jag har ägnat särskild uppmärksamhet åt frågan hur prövningen av lantmäteriräkningar skall ske. Det finns skäl som talar för att ta bort den bestämmelse som gör räkningen direkt verkställbar. Därigenom kan räkningen komma under domstolsprövning som ett vanligt tvistemål. Jag anser dock att det finns starkare skäl som talar för att fastighetsdomstolen skall pröva frågan. Mina förslag innebär att i princip samtliga beslut överklagas till fastig- hetsdomstolen som första instans. Det har visat sig att nackdelarna med att begränsa överklagandemöjligheterna till två instanser överväger fördelarna och jag föreslår därför att antalet överprövande instanser kvarstår oförändrat till tre, dvs. fastighetsdomstolen, hovrätten och högsta domstolen. Det finns skäl som talar för att införa prövningstillstånd i hovrätten. Frågan bör emellertid prövas i ett vidare sammanhang av . Mina förslag i detta betänkande syftar bl.a. till att komma till rätta med de problem som de nuvarande finansieringssystemen lider av. Flera utredningar har tidigare företagits inom det nu studerade området. I ljuset av dessa utredningar kan jag konstatera att såväl den beskrivna problembilden som de flesta av mina förslag stämmer väl överens med andra förslagsställares. Dessa förslag har emellertid inte genomförts. Mina förslag medför behov av mindre anslagsmedel till lantmäteri- och fastighetsdataverksamheten. Detta förklaras av rationaliseringseffekter, kostnadsminskningar genom besparingar och fastighetsdatareformens genomförande samt genom ökade intäkter från fastighetsdataverksamheten. Min bedömning är att anslagsbehovet år fem efter den nya organisationens ikraftträdande kommer att vara i storleksordningen lägre än . Principen om registrering vid källan skall ses som ett medel att uppnå olika verksamhetsmål för registreringsarbetet, såsom korta handläggningstider, hög registeraktualitet och registertillförlitlighet, men inte minst kostnadseffektivitet. Mina förslag avseende registrering i fastighetsregistret gör det möjligt att ta hänsyn till att förutsättningarna för att tillämpa principen om registrering vid källan är olika och att de förändras. Förslagen leder också mot målet för den nya lantmäteriorganisationen att tillhandahålla grundläggande fastighets- och landskapsinformation i den form, standard och aktualitet som tillgodoser angelägna samhällsbehov samt att medverka till rationaliseringar och minskade kostnader för hanteringen och användningen av fastighetsdata och landskapsinformation inom olika verksamhetsområden. En annan angelägen effekt är att kostnaderna för sakägarna vid lantmäteriförrättningar kan minska till följd av bl.a. förenklingar i förrättningsförfarandet, ökad sakägarmedverkan, högre nedsättningsbelopp och en ny kostnadsdämpande lantmäteritaxa. Förslaget att skapa en gemensam instansordning för förrättningsbeslut, registreringsbeslut och prövning av lantmäteriräkningar innebär förenklingar både för sakägarna och lantmäterimyndigheterna. Mina förslag till finansieringslösningar m.m. bör om möjligt börja tillämpas när den nya organisationen för lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet träder i kraft. Förteckning över remissinstanser till slutbetänkandet från Lantmäteri- och inskrivningsutredningen Efter remiss har yttranden kommit in från , , , , , Kammarrätten i , Datainspektionen, Styrelsen för internationell utveckling, Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete, Försvarsmaktens organisationsmyndighet, , , , , , , , Sveri- ges meteorologiska och hydrologiska institut, , , , , , , , , Tekniska högskolan i , , , , , , , , , och , , för byggnadsforskning, geologiska under- sökning, Kammarkollegiet, i , i , i , i , i , i , Regionberedningen (C 1992:06), , , , Utredningen om översyn av m.m. (M 1992:03), , , , kommun, , kommun, , , , kommun, , kommun, , , , , , , Fi- nansbolagens förening, , Lantbrukarnas riksför- bund, i , Skogsindustrierna, , Svenska kommunaltekniska föreningen, , , akademikers centralorganisation, domareför- bund, , kart- och mätningstekniska förening, , , Utvecklings- rådet för landskapsinformation och . Yttrande har dessutom kommit in från , , kommun, GIS - Samverkan , , ST-lantmäteri, ST-Fastighetsdata och vid , , , , , och . Utredningens om organisation av lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet (organisationsutredningen) sammanfattning av redovisningen Bolagsbildning, anslag, organisationsskiss för verksamheten inom lantmäteri- och fastighetsdataområdet Utredningen om genomförande av en ny organisation för lantmäteri- och fastig- hetsdataverksamheten m.m. (OLoF) har till uppgift att förbereda genomförandet av den av beslutade organisationen för verksamheten (dir. 1994:100, dir. 1994:145). Den nuvarande myndighetsorganisationen skall ersättas av en ny central myndighet och en ny myndighet i varje län. Delar av den nu- varande verksamheten skall bolagiseras. I denna delrapport redovisas i kapitel 2 en skiss till organisationsstruktur, som kommer att övervägas närmare i det fortsatta arbetet. Det konstateras att de verksamheter som och Lantmäteriet ansvarar för till väsentlig del är en grundläggande infrastruktur i samhället av stor betydelse för kvaliteten och effektiviteten inom många samhällssektorer. Den nya myndighetsorganisationen, med ledning i , bör ha två divisioner. En Förvaltningsdivision skall ha ansvar för av statsmakterna ålagda samhällsuppgifter. Till divisionen skall höra 24 länsenheter med förrättningsgrupper på olika platser som utnyttjas flexibelt i hela länet. En Uppdragsdivision som tänks ha verksamhet också på andra platser än organiserade i ett antal regionala enheter med verksamhetskontor på olika platser i regionen. De bägge divisionernas lokalkontor på olika platser i regionen. De bägge divisionernas lokalkontor kan samlokaliseras under förutsättning att det görs tydlig ekonomisk och organisatorisk åtskillnad. Om man ser flexibelt på organiseringen av förrättnings- och uppdragsverksamheten bör organisationsstrukturen ge möjlighet att bibehålla de flesta av de lokala kontor som finns inom Lantmäteriet. OLoF skall ange de närmare riktlinjer som bör ligga till grund för bemanningen av den nya organisationen. OLoF bedömer att organisationsförändringen innebär rationaliseringar som bl.a. medför ett minskat personalbehov. OLoF pekar i detta sammanhang på den oklarhet som finns om tolkningen av beslut med anledning av propositionen (prop. 1994/95:102) om övergång av verksamheter och kollektiva uppsägningar vad gäller ansvaret för hanteringen av eventuell över- talig personal. OLoF föreslår att det bildas ett bolag för fastighetsekonomisk verksamhet (kapitel 3) och ett bolag för kartografisk verksamhet (kapitel 4). Vidare redovisas i kapitel 5 vissa överväganden om ett fastighetsdatabolag, men detta måste övervägas ytterligare innan ett slutligt ställningstagande från OLoF. Det fastighetsekonomiska bolaget föreslås inledningsvis vara helägt av staten. Frågan om privatisering, helt eller delvis, bör prövas sedan erfarenheter vunnits . Bolaget beräknas inledningsvis omsätta och ha en personalstyrka på cirka 100 årsarbetare. uppskattas volymen till och personalstyrkan till cirka 140 årsarbetare. Bolaget bör kunna börja sin verksamhet . Det kartografiska bolaget föreslås få staten som huvudägare. Bolaget beräknas inledningsvis omsätta och ha en personalstyrka på cirka 55 årsarbetare. uppskattas volymen till och personalstyrkan till cirka 60 årsarbetare. Bolaget bör kunna börja sin verksamhet . I det sista kapitlet (kapitel 6) behandlas övergripande anslags- och finansieringsfrågor. I budgetpropositionen föreslås för den anslagsfinansierade verksamheten en ram om cirka 750 miljoner för perioden t.o.m. . Det skall svara mot ett besparingskrav om på årsbasis. Det tillförs inga särskilda medel för att finansiera kostnaderna för omorganisationen, vilka OLoF har uppskattat till storleksordningen . Minskade resurser för verksamheten och rationaliseringseffekterna av omorganisationen måste väsentligen tas ut genom minskad personal. Enligt OLoF bör besparingskravet tillgodoses genom att de nödvändiga nedskärningarna i första hand koncentreras till vissa verksamhetsområden, som det lämnas förslag till. För kostnader för omorganisationen bör hos Lantmäteriet och reserverade överskottsmedel och vid behov lånade medel får användas. För att de beräknade samordningsvinsterna av omorganisationen skall få fullt genomslag förutsätts investeringar för att tekniskt samordna fastighetsbildning och fastighetsregistrering. Kostnaderna härför bör kunna täckas dels genom reserverade överskottsmedel, dels genom lån. Förteckning över remissinstanser till redovisningen från utredningen om organisation av lantmäteri- och fastighetsdataverksamheten Efter remiss har yttranden kommit in från Statskontoret, , och . Yttrande har dessutom kommit in från , Tvärfackliga gruppen, , ST-lantmäteri, , och , /CFD. ställningstagande i den kompletterande redovisningen Bolagsbildning fastighetsdataverksamhet I tilläggsdirektiven sägs att farhågor uttryckts för att den föreslagna organisationsförändringen skulle kunna få negativ inverkan på inriktningen och effektiviteten hos den framtida fastighetsdataverksamheten och att det för regeringen är en given utgångspunkt att den eftersträvade integrationen mellan de två myndigheternas verksamhetsområden skall genomföras så att funktionen och utvecklingsmöjligheter inom FDS:s olika tillämpningsområden förbättras. I direktiven sägs vidare att utredaren skall beakta att nuvarande användare av FDS inom kommuner, kreditsektorn osv. får tillfredsställande tillgång till information och service och att förutsättningarna för en fortsatt utveckling inom olika användningsområden främjas. Inskrivningsväsendets behov av stöd och utveckling måste också garanteras i den nya organisationen. Mot denna bakgrund har olika organisationslösningar för fastighets- dataverksamheten övervägts. Framför allt har två bolagsalternativ studerats. Vid bedömning av bolagiseringsfrågan har främst faktorer enligt bilaga 4 i redovisningen beaktats. Helt naturligt kommer det att finnas viktiga samverkanslinjer mellan ett bolag och registeransvariga myndigheter. Inte minst utvecklingsverksamhet med syfte att utveckla användningen av FDS och påskynda integreringen mellan olika informationsdatabaser ställer krav på projektsamverkan med deltagare från såväl myndigheter, användare och bolaget. Organisationsstrukturen för den nya myndigheten vad gäller bl.a. verksamhets- och ansvarsområden och andra gränsdragningsfrågor har ännu inte behandlats av OLoF. Till detta skall läggas den relativt komplexa verksamheten som här avses bolagiseras där avgränsnings- respektive samordningsfrågorna kräver mer ingående analyser. Efter en mer noggrann analys och efter diskussioner med ett antal användare bedöms dock inte det mindre bolaget vara realistiskt. Det är dock min bestämda uppfattning att en bolagisering inom detta verksamhetsområde har stora förtjänster och sannolikt är att föredra framför ett alternativ utan bolagsbildning. Det framgår dock av min behandling av frågan och av yttranden från flera intressenter att en bättre helhetsbild erfordras och att flera viktiga omgivningsfaktorer t.ex. utredning om inskrivningsmyndigheternas framtid bör klarna innan definitiv ställning tas till en bolagsbildning. Som ovan nämnts bör även avgränsnings- och samordningsfrågor mellan den nya myndigheten och ett tänkt bolag belysas ytterligare. Jag anser alltså att frågan behöver beredas vidare i syfte att genomföra en bolagsbildning och i så fall sannolikt av det skisserade större slaget. Mot denna bakgrund föreslår jag att CFD:s hela verksamhet nu förs till den nya myndighetsorganisationen, men att frågan bereds vidare i syfte att vid en lämplig senare tidpunkt genomföra en bolagsbildning. Jag avser, av detta skäl, att i det fortsatta arbetet överväga ett lämpligt sätt att inplacera CFD:s verksamhet i myndighetsstrukturen på ett sådant sätt att en eventuell framtida bolagsbildning inte försvåras. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , Hell- ström, , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1994/95:166 Finansiering m.m. av lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet.