prop · GI03167 · 1995-01-01 00:00:00 — Det svenska förbudet, enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, att utan tillstånd slutförvara utländskt använt kärnbränsle och kärnavfall i gäller utan inskränkningar även efter det att blivit medlem i EU. Regeringen vill i sammanhanget erinra om sitt förslag till (proposi- tion 1994/95:118) om att vidga det svenska förbudet mot slutförvaring av utländskt använt kärnbränsle och kärnavfall till att även omfatta mellanlagring av material med utländskt ursprung. Regeringen vill också klargöra att medlemskapet i EU inte påverkar de enskilda medlemsländernas kärnkraftspolitik. Vidare gäller att det är varje medlemslands ansvar att utforma sin egen politik beträffande den slutliga hanteringen av använt kärnbränsle. kommer således även fortsättningsvis att bedriva sin egen politik beträffande kärnkraften och hanteringen av kärnavfallet. Det är vidare i sammanhanget viktigt att understryka att de svenska och internationella satsningar som görs i de östeuropeiska kärnkraftverken syftar till att åstadkomma en så säker driftsituation som möjligt under den överblickbara tid som dessa verk måste drivas på grund av energisituationen i berörda länder. Parallellt med säkerhetssatsningar i kärnkraftverken är det därför angeläget med såväl nationella som internationella insatser för att stödja länder i i planeringen och utvecklingen av en förnybar, säker och miljöanpassad energiproduktion och att åstadkomma en effektivare och resurssnålare energianvändning. 5.1 Ett handlingskraftigt arbete - på alla plan Regeringens bedömning: Ett handlingskraftigt arbete på alla plan skall genomsyra det svenska miljöarbetet i EU. För att uppnå de svenska målen krävs ett effektivt samspel mellan företrädare för , regeringskansli, myndigheter, närings- liv, ideella och andra organisationer och ut- ländska organ. Arbetet bör organiseras så att med- borgarna medges största möjliga insyn och viktiga miljöfrågor som avgörs inom EU bör bli föremål för inhemsk remissbehandling. Arbetsinsatserna natio- nellt och i EU:s institutioner skall spegla de av regeringen uppsatta prioriteringarna på miljöom- rådet. Departementspromemorian: Överensstämmer i stort med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna har i regel inte några invändningar mot de utgångspunkter som redovisas i promemorian utan understryker snarare vikten av ett väl förankrat och samordnat miljöarbete på alla plan för att de svenska prioriteringarna skall uppnås inom EU. Statskontoret anser att genomförandeaspekterna bör framhävas ytterligare och efterlyser ett ökat löpande engagemang från den politiska nivån. och anser att det föreslagna arbetssättet är fördelaktigt även med industriella och konkurrensmässiga utgångspunkter. efterfrågar jämte i ett stärkt samarbete mellan industrin och miljöorganisationerna för att effektivisera miljöarbetet i EU. anser att regeringen tydligare bör framhålla den centrala roll som kommunerna har i det svenska miljöarbetet och föreslår vidare att uppgifter om ärendens gång i EU:s förslags- och lagstiftningsprocess finns lätt tillgängliga för intresseorganisationer och kommuner. i förordar starkt den höga ambitionsnivån men anser att man begränsar goda kontakter med samtliga medlemsländer genom att peka ut ett par progressiva länder och betonar vikten av en öppen inställning också till de länder som traditionellt inte betraktas som miljöprogressiva med målet att söka lösningar med de länder som för den mest miljökonsekventa linjen. anser dock att tillsammans med framför allt , , och bör utarbeta informationskampanjer som kan genomföras i hela EU i syfte att på ett objektivt sätt beskriva hot och faror som följer med en fortsättning av rådande trender och på de möjligheter som erbjuds att undvika dessa som ekonomin kan fås att fungera mer effektivt. Kemikalieinspektionen betonar vikten av samordning för att lyckas driva de svenska prioriteringarna och ser därför allvarligt på avsaknaden av ett miljöråd i . och välkomnar regeringens förordade stöd och vill vidga perspektivet till de internationella samordningskontoren och miljörörelser i andra länder som bör ses som potentiella samarbetspartners. Skälen för regeringens bedömning: För att skall kunna påverka den gemensamma miljöpolitiken i EU, driva utvecklingen och finna nya lösningar till fördel för miljön, är det angeläget med största möjliga svenska uppslutning bakom den svenska miljöpolitiken i EU. Det ställer höga krav på politisk ledning och väl fungerande former för samverkan och öppenhet i det svenska miljöarbetet. Sektoransvaret för miljöpolitiken bör gälla även för EU-arbetet. Många viktiga ställningstaganden inom EU - liksom i - som berör miljöarbetet tas av de statsråd som är ansvariga för utrikespolitik, handel, biståndspolitik, ekonomi, energi, transporter, regional politik och fysisk planering, jordbruk och näringspolitik. Många av kommissionens 23 direktorat deltar aktivt i EU:s miljöarbete. För att kunna påverka beslutsfattandet effektivt gäller det att driva svenska frågor redan från ett tidigt stadium i kommissionens kommittéer och arbetsgrupper. Förslag till nya EU-regler läggs fram av . Som regel inbjuder kommissionen experter från medlemsländerna att bistå i utarbetandet av ett direktiv. Även om dessa experter oftast formellt är oberoende och deltar i personlig kapacitet så utgår man normalt ifrån att deras åsikter är förankrade i hemlandet. Dessa experter kommer främst från myndigheter och fristående institutioner. Eftersom arbetet i allmänhet börjar i ett tidigt skede - ofta innan frågan är mogen för avgörande i rådet - fordras att departementen svarar för att de svenska experterna är väl informerade om den fastställda svenska politiken på området. Vidare bör i kommissionen verka för ett ökat samarbete mellan olika direktorat. Den har för avsikt att förankra det svenska EU-arbetet i en bred krets av det svenska samhället. De ideella miljöorganisationerna har en mycket viktig roll både för att driva på det nationella miljöarbetet och för att påverka EU:s miljöpolitik. Regeringen har i årets budgetproposition (prop. 1994/95:100 bil. 15) föreslagit ett ökat stöd till detta arbete. Intresseorganisationerna måste beredas möjlighet att påverka arbetet redan på ett tidigt stadium. En förutsättning för detta är en väl fungerande beredningsprocess och en hög grad av öppenhet i de svenska kontakterna med EU. bör aktivt arbeta för att pckså på miljöområdetöka öppenheten inom EU. Målet är att regler som motsvarar den svenska offentlighetsprincipen skall uppnås inom EU. Arbetet bör organiseras så att medborgarna medges största möjliga insyn. När ett kommissionsförslag överlämnas till rådet överlämnas det också till medlemsländerna. Då börjar den politiska processen. Regeringen kommer som huvudregel att remittera kommissionsförslag till berörda i . I de fall det är önskvärt att fastställa en svensk position i ett mycket tidigt skede kan det bli nödvändigt att komplettera remissförfarandet med speciella samråds- förfaranden. Regeringen och myndigheterna kommer också att ta initiativ för att göra informationen mer tillgänglig för allmänheten bl.a. genom korta beskrivningar av nya förslag. Möjligheten att använda modern informationsteknik för att öka medborgarnas insyn analyseras. Samrådsprocessen inom är viktig. har upprättat ett stort antal beredningsgrupper där bl.a. positioner bereds med berörda departementet och myndigheter inför rådsmöten. Därutöver är det regeringens avsikt att söka bredast möjliga förankring i det svenska samhället för den svenska EU-linjen. Detta kommer att ske på flera sätt. Den referensgrupp för miljöfrågor som upprättats spelar en viktig roll för samråd såväl inför ministermöten som andra möten. Det är också regeringens avsikt att bjuda in till möten i särskilda EU-frågor med ledande företrädare för industrin, fackföreningarna, miljörörelsen m.fl. För att uppnå bredast möjliga nationella förankring kommer att utarbeta promemorior, där det framgår bl.a. hur huvuddragen av ett direktiv ser ut, svenska remissinstansers synpunkter och förenligheten med svenska bestämmelser. Kontakter med andra länder Det arbete som utförs av de svenska miljöråden är en viktig del av det svenska arbetet i EU. De svenska ambassaderna besitter en omfattande kompetens och kommer att spela en ökad roll i detta arbete. Det är viktigt att till fullo utnyttja den kunskap och de goda exempel som finns i det svenska miljöarbetet och fortsätta att ta fram offensiva förslag i som kan föras in i EU:s arbete. Miljöinformationen till utlandet behöver bli mer effektiv och målinriktad. Särskilda informationsinsatser bör inriktas mot beslutsfattare, opinionsbildare och massmedia i viktiga EU-länder. Möjligheter till utbytes- tjänstgöring i andra länder bör utnyttjas av svenska experter. har mycket att inhämta från andra länders kunskaper om miljöarbetet i EU. Detta kommer att vara berikande och av betydelse för det svenska miljöarbetet i unionen. För att nå framgång i EU-politiken fordras också mycket nära samråd med andra EU-länder, såväl de som har liknande synpunkter som vi själva, som de som har avvikande uppfattningar. bör självfallet upprätthålla god kontakt och samarbeta med både nordliga och sydliga medlemsländer i syfte att finna gemensamma intressen och lösningar. gör stora ansträngningar att bygga ut de bilaterala förbindelserna. Som exempel kan nämnas att en tjänsteman från det tyska är i på utbytestjänstgöring. Regeringens bedömning: EU har i medlemskapsför- handlingarna påtagit sig att utveckla så att de når samma skyddsnivå som de svenska. Kemikalieinspektionens insatser för att driva på detta arbete är vitala för slutresultatet. Rege- ringen föreslår i proposition 1994/95:100 bil. 15 beträffande resurser till Kemikalieinspektionen att ekonomisk hänsyn skall tas till att inspek- tionens arbete starkt påverkas av det svenska EU- arbetet. 13 till propositionen föreslår regeringen vidare att tillförs för att ge verket möjligheter att fördjupa arbetet med utvärdering inom det område verket har tillsyn och uppsikt över. Denna uppgift innefattar också ökade insatser i EU-arbetet på området markanvändning och hushållning med naturresurser. Förstärkningar sker även inom och inom . Ett viktigt inslag i den svenska samhällsde- batten är de ideella orga- nisationernas arbete. Vårt land har djupt rotade traditioner på detta område vilket också bör få komma till uttryck i EU-arbetet. Regeringen före- slår mot denna bakgrund i propositionen 1994/95:100 bil. 15 ett resurstillskott på för nästa budgetår (18 månader) till de ideella miljöorganisationernas EU-arbete. Remissinstanserna: menar att statsmakterna bör öka sina bidrag till organisationerna. Detta är synnerligen viktigt för att den demokratiska processen i praktiken ska kunna fungera. håller med om att de ideella miljöorganisationernas arbete förtjänar stöd. är av samma uppfattning och menar att verklig miljömedvetenhet och varaktiga förändringar i miljövänlig riktning aldrig kan uppnås utan folklig förankring. Uppfattningar i samma riktning redovisas vidare av och Gröna bilister. Kemikalieinspektionen (KemI) framhåller att de utmaningar vi står inför när det gäller EU-arbetet kommer att kräva insatser på såväl regerings- som myndighetsnivå. KemI gör bedömningen att det är nödvändigt med en förstärkning av resurserna för deltagande i rådets arbete samt följa utvecklingen i parlamentet för att kemikaliekontrollen skall kunna bevakas på ett acceptabelt sätt. Statskontoret pekar på möjligheterna att avlasta det svenska miljöarbetet genom internationell arbetsfördelning. Skälen för regeringens bedömning: De svenska myndigheternas aktiva deltagande tillsammans med i rådets arbetsgrupper, i kommissionens kommittéer på mandat av regeringen samt i de många arbetsgrupperna är av betydelse för hur framgångsrik den svenska miljöpolitiken kan bli inom EU. Mot bakgrund av ovanstående har regeringen i proposition 1994/95:100 bil. 15 beträffande resurser till Kemikalieinspektionen framhållit att ekonomiska hänsyn skall tas till att inspektionens arbete starkt påverkas av det svenska EU-arbetet. EU har i medlemskapsförhandlingarna påtagit sig att utveckla så att de når samma skyddsnivå som de svenska. Kemikalieinspektionens insatser för att driva på detta arbete är vitala för slutresultatet och regeringen har tagit hänsyn till detta vid resursbedömningen. Även vid beräkningen av medel till har hänsyn tagits till verkets utökade uppgifter vid EU-medlemskapet. För att påverka kommissionens arbete är en samsyn mellan olika nationella aktörer av vikt. Ett samlat svenskt agerande är önskvärt och i detta sammanhang spelar bl.a. de ideella miljöorganisationerna en roll. Ett viktigt inslag i den svenska samhällsdebatten är de ideella organisationerna arbete. Vårt land har djupt rotade traditioner på detta område vilket också bör få komma till uttryck i EU-arbetet. Regeringen föreslår mot denna bakgrund i propositionen 1994/95:100 bil. 15 ett resurstillskott på till de ideella miljöorganisationernas EU-arbete under /96. 5.3 Genomförande av EG-regler Regeringens bedömning: Genomförandefrågorna måste ägnas stor uppmärksamhet . Aspekter på genomförandet måste beaktas när nya EG-regler utarbetas. Stora brister har konstaterats när det gäller genomförandet i medlemsstaterna av . bör verka för en förbättring på detta område. Remissinstanserna: Genomförandet av EG-reglerna berörs av några remissinstanser. Statskontoret påpekar att uppmärksamheten i remissen i första hand riktas mot utvecklingen av regelverket, medan genomförandet ofta kommer i bakgrunden eller förbises. understryker att möjligheter och restriktioner i samband med införandet av EU:s miljöpolitik i bör belysas och att möjligheterna till lokal anpassning i det svenska systemet har betydelse vid utövningen av självstyrelse. Förbundet påpekar att skillnaden mellan icke bindande riktvärden och bindande gränsvärden i EU-reglerna måste beaktas vid genomförandet. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser i likhet med remissinstanserna att det finns skäl att rikta större uppmärksamhet än tidigare mot genomförandefrågorna. Detta är också en naturlig utveckling. I EES-arbetet var vi hänvisade till att överta befintlig EG-lagstiftning och hade begränsade möjligheter att lämna synpunkter på reglernas tekniska utformning. Som medlemmar har vi helt andra möjligheter att påverka utformningen av reglerna för att säkerställa att de utan svårigheter skall gå att överföra till det nationella regelsystemet på miljöområdet. Detta gäller särskilt i fråga om arbetet i rådet. Bl.a. bör vi se till att EG-reglerna inte leder till onödiga begränsningar i den självständiga roll som myndigheter och kommuner har på miljöområdet. Även internationellt standardiseringsarbete bör utnyttjas i detta sammanhang. Administrativt krångliga procedurer och onödigt formalistiska krav på t.ex. mätning och rapportering bör undvikas. Problemen med brister när det gäller genomförandet i medlemsstaterna av de gemensamma miljöreglerna uppmärksammas alltmer. Otillräckligt genomförande är i själva verket ett av de allvarligaste problemen med på miljöområdet. Det måste dock ses som positivt att insikten om behovet av förbättringar har ökat betydligt . Det praktiskt inriktade samarbetet genom bör också kunna ha en positiv inverkan. Det är viktigt att arbetar för att förbättra situationen på detta område och att vi stöder alla initiativ för att få till stånd en förbättring. Vi måste då också kunna visa att vi själva genomför reglerna på ett korrekt sätt. Genomförandet kommer att kräva ett utvecklat samarbete mellan myndigheterna och . Inom pågår ett arbete med att klarlägga ansvarsfördelningen på miljöområdet mellan regering och myndigheter. välkomnar den revidering av EG-direktiven samt göra den tydligare. Nya former för beredningen av ärenden med berörda parter kommer också att behövas. En utveckling mot nya samarbetsformer har redan påbörjats genom . Frågan om genomförandet på nationell nivå av riktvärden och bindande gränsvärden har tagits upp av i en skrivelse till regeringen som bereds inom . Genomförandefrågornas betydelse gör att det finns skäl att diskutera omprioriteringar av befintliga resurser såväl inom som hos myndigheterna. Det finns också ett stort allmänt behov av att ytterligare utveckla den EU-rättsliga kompetensen. Diarienr: M94/4663/3 Det Svenska Miljöarbetet i EU (Ds 1994:126) Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) 2. Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete 3. () 4. Stiftelsen fredsforskningsinstitut () 6. Tekniska högskolan i 26. () 31. Skogs- och jordbrukets forskningsråd 35. Statens pris- och konkurrensverk, 40. för byggnadsforskning 41. () 56. -TCO 62. Akademikers (/SR) 63. () 69. Sveriges Bostadsrättsföreningars 72. WWF Världsnaturfonden 77. Det Naturliga Steget 78. Röda Korset 79. Q 2000/Ungdomar inför UNCED 81. Gröna Bilister 84. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1994/95:167 Det svenska miljöarbetet i EU - Inriktning och genomförande.