prop · GI0350 · 1995-01-01 00:00:00 — Direktivet ger också en möjlighet att helt eller delvis undanta exponeringar inom en sådan koncern. För det fall att ett moderföretag är kreditinstitut eller värdepappersbolag är det regeringens uppfattning att det bör tillåtas att exponeringar som koncernföretag som är kreditinstitut eller värdepappersbolag har gentemot andra koncernföretag inte begränsas. Förutsättningen för detta är att företagen står under tillsyn och omfattas av samma sammanställning som moderföretaget. Att företagen står under tillsyn såväl individuellt som på gruppnivå medför således att tillsynen är tillräckligt effektiv för att tillåta undantag från begränsningen av stora exponeringar. När det däremot gäller koncerner där moderföretaget är ett holdingföretag med finansiell verksamhet kan tillsynen inte sägas vara lika effektiv eftersom inte utövar någon tillsyn över holdingföretaget som sådant. Det kan emellertid vara nödvändigt att tillåta undantag från begränsningar av stora exponeringar även i en sådan koncern. Det bör därför ges en möjlighet att i ett enskilt fall medge undantag för en koncern där moderföretaget är ett holdingföretag med finansiell verksamhet. har i remissyttrande anfört att det kan uppstå stora problem om ett institut såsom stor exponering måste räkna krediter till närstående företag vars verksamhet huvudsakligen består i att förvalta panter som övertagits för att skydda institutets fordringar. Härvid bör dock den s.k. banksmittobestämmelsen i 1 kap. 11 § bankrörelselagen observeras. Av nämnda paragraf framgår att om en bank ingår i en koncern skall bestämmelserna i bankrörelselagen om banks rörelse och om tillsyn över bank gälla i tillämpliga delar för övriga företag i koncernen. Enligt den föreslagna ändringen av banksmittobestämmelsen kommer även bestämmelserna i lagen om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag att gälla för övriga företag i en bankkoncern. Ett fastighetsbolag som är dotterbolag till en bank och som inte meddelats undantag från banksmittan kan således hävdas stå under tillsyn och därmed skulle exponeringar mellan detta bolag och moderbolaget kunna undantas. Av direktivet om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut följer att kapitalkravet bestäms på gruppbaserad grund för en företagsgrupp som innehåller minst ett värdepappersbolag även om det inte ingår något kreditinstitut i gruppen. Detta följer av att alla hänvisningar i direktivet om gruppbaserad tillsyn till kreditinstitut även skall avse värdepappersbolag. Undantag gäller emellertid enligt direktivet för kontroll av att gränserna för förvärv av placeringsaktier inte överskrids. En sådan kontroll skall endast avse kreditinstitut. Som angetts i avsnitt 8.4 föreslås att tillsynen skall utövas på såväl individuell som gruppbaserad grund. Eftersom härigenom avstår från möjligheten att endast utöva tillsynen på gruppbaserad grund ger direktivet om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut en möjlighet att vid beräkning av den samlade ekonomiska ställningen för en finansiell företagsgrupp medge att nettoinnehav i handelslagret för ett kreditinstitut eller ett värdepappersbolag avräknas mot innehav i handelslagret för ett annat kreditinstitut eller värdepappersbolag inom samma företagsgrupp. Syftet med dessa bestämmelser är att medge en situation där exponeringar i ett bolag tillåts medföra förluster för bolaget under förutsättning att det finns motsatta positioner av motsvarande storlek inom ett annat bolag i koncernen. Om förluster uppkommer i det förstnämnda bolaget erhåller då det andra bolaget vinster av motsvarande storlek. Situationen på koncernbasis skulle således vara neutral. Det kan dock inte anses vara acceptabelt att det bolag som gjort förluster skall vara beroende av att vinster överförs från ett annat bolag i koncernen. Några garantier för att en sådan kapitalöverföring kan ske medger inte den svenska associationsrättsliga lagstiftningen. Av detta följer att regeringen anser, trots att och tycker att ett strikt förbud mot nettning är alltför strängt, att nettoinnehav i skilda bolag inom en koncern inte bör få avräknas mot varandra. Detta bör inte heller vara någon avgörande konkurrensnackdel för de eftersom en riskreducerande effekt i dylika situationer i stället kan erhållas genom att bolagen gör en koncernintern affär med varandra. Inte heller de andra möjligheterna till nettning som direktivet ger bör utnyttjas. delar uppfattningen att nettoinnehav i skilda bolag inom en koncern inte bör få avräknas mot varandra, trots att det är möjligt enligt direktivet. 8.7 Sammanställningens form och omfattning Regeringens förslag: För finansiella företagsgrupper skall en fullständig konsolidering ske av moderföretaget och av alla dotterföretag och företag vari ägarintresse föreligger som är kreditinstitut, värdepappersbolag, finansiella institut och anknutna företag. Även motsvarande utländska företag skall ingå i konsolideringen. Ett företag som det finns ägarintresse i och som leds av ett kreditinstitut, värdepappersbolag eller holdingföretag med finansiell verksamhet tillsammans med ett eller flera företag, skall konsolideras med den andel som det ägande företaget innehar i företaget med ägarintresse om ansvaret är begränsat till denna andel (klyvningsmetoden). Om det föreligger andra former av ägarintressen eller kapitalbindningar, får medge att proportionell konsolidering sker eller att kapitalandelsmetoden används. Promemorians förslag: Regeringens förslag utvidgar promemorians förslag genom att fullständig konsolidering som huvudregel skall ske för alla finansiella företagsgrupper. Undantaget i promemorian avseende samriskföretags-fallen överensstämmer med regeringens förslag. Regeringen ändrar emellertid promemorians förslag genom att får medge att andra former av ägarintressen eller kapitalbindningar, än samriskföretags-fallen, får konsolideras proportionellt eller med stöd av kapitalandelsmetoden. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna lämnar förslaget utan erinran. anser att den relativt osvenska termen "konsolidering" bör undvikas i detta sammanhang eftersom den i allmänhet används för att på ett mer allmänt sätt ange att ett företag bygger upp reserver. Konsolidering bör i vart fall inte användas som en kompletterande eller alternativ benämning för gruppbaserad redovisning. Förutom balansräkning bör även resultaträkning upprättas för en finansiell företagsgrupp för att bestämma det egna kapitalet, möjliggöra avstämning och säkerställa eliminering av internvinster och den särbehandling av olika resultatkomponenter som kan erfordras. Förutom ägarintressen i samriskföretags-fallen anser inspektionen att även övriga slag av ägarintressen i princip skall ingå i den finansiella företagsgruppen. Att det därvid som huvudregel bör ske ett fullständigt intagande i den gruppbaserade redovisningen bör anges i lagen. Skälen är följande. Med kapitalandelsmetoden kommer inte ägarintressets tillgångar etc. att intagas i gruppens balansräkning. Endast ett fullständigt intagande eller klyvningsmetoden möjliggör detta. Kapitalandelsmetoden innebär nämligen att endast gruppens bokförda värde av aktierna i ägarintresset påverkar gruppens kapitalkrav och begränsningen av dess stora exponeringar. I exempelvis gäller att fullständigt intagande skall göras för alla majoritetsinnehav och normalt för ägarintressen. I exeptionella fall, när andra ägare har förmåga och vilja att ge stöd, kan ägarintressen intagas med klyvningsmetoden. I intages ägarintressen fullständigt när ägarföretagets ansvar inte är begränsat. anser att kapitalandelsmetoden bör användas i alla de fall då inte direktivet uttryckligen föreskriver någon annan metod. Skälet härtill är att kapitalandelsmetoden är den konsolideringsmetod som skall användas i redovisningssammanhang. AB förordar att konsolideringsmetod måste väljas så att inte ett kreditinstitut som äger aktier i ett annat kreditinstitut missgynnas vad beträffar stora exponeringar. Det är inte rimligt att en och samma exponering skall inräknas i upp till sex olika instituts rapporteringar. : De behöriga myndigheter som är ansvariga för den gruppbaserade tillsynen skall enligt artikel 5.1, för tillsynens utövande, kräva fullständig konsolidering av alla kreditinstitut, värdepappersföretag och finansiella institut som är dotterföretag. Konsolidering på proportionell grund får föreskrivas i de fall där, enligt de behöriga myndigheternas bedömning, moderföretagets ansvar är begränsat till moderföretagets andel av kapitalet i dotterföretaget med hänsyn till det ansvar som åvilar andra aktieägare, andelsägare eller medlemmar, vars soliditet är tillfredsställande. Övriga aktieägares, andelsägares och medlemmars ansvar skall klart fastställas, om så erfordras genom formella, undertecknade förbindelser. Av artikel 5.2 följer att de behöriga myndigheterna vid utövandet av den gruppbaserade tillsynen skall kräva konsolidering på proportionell grund av ägarintressen i kreditinstitut, värdepappersföretag och finansiella institut, som leds av ett företag som omfattas av sammanställningen jämte ett eller flera företag som inte omfattas av sammanställningen, när dessa företags ansvar är begränsat till den andel av kapitalet som de innehar. Om det finns andra ägarintressen eller andra former av kapitalbindningar än som anges i artikel 5.1 eller 5.2 skall de behöriga myndig-heterna, enligt artikel 5.3, bestämma om och hur sammanställning skall ske. De får tillåta eller kräva att kapitalandelsmetoden används. Tillämpningen av denna metod skall dock inte innebära att företagen i fråga omfattas av den gruppbaserade tillsynen. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5.1-3 skall de behöriga myndigheterna enligt artikel 5.4 bestämma om och hur sammanställning skall ske i följande fall. De behöriga myndigheterna bedömer att ett kreditinstitut eller ett värdepappersföretag, utan att det innehar ett ägarintresse eller andra kapitalbindningar, utövar ett väsentligt inflytande över ett eller flera kreditinstitut, värdepappersföretag eller finansiella institut. Två eller flera kreditinstitut, värdepappersföretag eller finansiella institut har samma ledning utan att detta följer av avtal eller bestämmelser i stiftelseurkund, bolagsordning eller motsvarande. Två eller flera kreditinstitut, värdepappersföretag eller finansiella institut har en förvaltnings- lednings- eller kontrollorganisation som till övervägande del består av samma personer. De behöriga myndigheterna får tillåta eller kräva att den metod som föreskrivs i artikel 12 i direktivet om sammanställd redovisning (83/349/EEG) skall användas. Artikeln innebär bl.a. att företag skall upprätta sammanställd redovisning och sammanställd förvaltarberättelse för detta företag och ett eller flera andra företag om 1. företagen står under enhetlig ledning på grund av avtal eller bestämmelser i företagens statuter, eller 2. företagens förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan till större delen består av samma personer. Dessa företag och deras dotterföretag skall omfattas av en gruppbaserad redo- visning. Tillämpningen av denna metod skall dock inte innebära att företaget i fråga omfattas av gruppbaserad tillsyn. Det följer slutligen av artikel 5.5 att när gruppbaserad tillsyn utövas enligt artikel 3.1 och 3.2 skall anknutna företag tas med i sammanställningen i de fall och i enlighet med de metoder som anges i artikel 5.1-4. Skälen för regeringens förslag: Av direktivet om gruppbaserad tillsyn framgår att det finns olika former och omfattning av en konsolidering. Termen konsolidering används, såsom föreslagit, endast för att ange metoden för sammanställningen och avser därmed inte den gruppbaserade redovisningen. Det kan således vara fråga om exempelvis fullständig konsolidering eller proportionell konsolidering. Enligt direktivet är huvudregeln när det gäller koncernförhållanden att det skall ske en fullständig konsolidering mellan ett moderföretag som är kredit- institut, värdepappersbolag eller holdingföretag med finansiell verksamhet och ett eller flera dotterföretag som är kreditinstitut, värdepappersbolag, motsvarande utländska företag eller finansiella institut. Att fullständig konsolidering är huvudregeln framgår, såvitt gäller kapitalkrav, av 2 kap. 11 § första stycket bankrörelselagen. Liknande bestämmelser finns i 5 kap. 4 § första stycket lagen om värdepappersrörelse och 4 kap. 4 § första stycket lagen om kreditmarknadsbolag. I 2 kap. 11 § tredje stycket bankrörelselagen stadgas att regeringen eller , i samband med att en bank får tillstånd att förvärva aktier m.m., får besluta att konsoliderat kapitalkrav skall tillämpas även på ett företag som inte är dotterföretag till banken. Företagets kapitalbas och placeringar skall då beaktas i den omfattning som motsvarar den andel banken äger i företaget. Detta anges i förarbetena (prop. 1989/90:43 s.114) vara en tillämpning av kvotkonsolideringsprincipen. Paragrafen täcker emellertid inte alla de situationer som anges i direktivet. Det är därför nödvändigt att i kapitaltäckningslagen ange hur sammanställning skall ske och vilka metoder som skall användas vid konsolideringen för företagen i en finansiell företagsgrupp. Enligt direktivet kan under vissa förutsättningar undantag göras från huvudregeln om fullständig konsolidering i koncernförhållanden. Det föreligger emellertid inte skäl att införa denna möjlighet till undantag. I samtliga fall där det föreligger ett koncernförhållande bör således en fullständig konsolidering ske. I det fall att det finns ett ägarintresse föreskriver direktivet att en konsolidering på proportionell grund skall ske i vissa fall. Enligt artikel 5.2 skall det ske en proportionell konsolidering om det föreligger ett s.k. samriskföretag. Med detta menas att en verksamhet drivs gemensamt av några ägare men utan att någon av dem har ett ensamt bestämmande inflytande. Ansvaret hos de företag som leder det företag som det finns ägarintresse i skall också vara begränsat till företagets ägarandel. Vid proportionell konsolidering skall klyvningsmetoden användas. I lagtexten anges endast mycket kort vad denna metod innebär. Genom bemyndigande får i stället meddela närmare föreskrifter om hur proportionell konsolidering skall ske i samband med att klyvningsmetoden används. Om det finns andra ägarintressen eller kapitalbindningar än samrisk- företags-fallen får , efter bemyndigande från regeringen, bestämma om en sammanställning skall ske. ges således en ganska vidsträckt befogenhet att avgöra om sammanställning skall ske för finansiella företagsgrupper. Om sammanställning skall ske för dessa finansiella företagsgrupper är även här huvudregeln att det skall vara en fullständig konsolidering. får emellertid i dessa fall medge att proportionell konsolidering sker eller att kapitalandelsmetoden används. Om kapitalandelsmetoden används innebär det att företagen i fråga inte omfattas av tillsynen över den finansiella företagsgruppen. Vad som angetts ovan innebär således att Svenska Bankföreningens ståndpunkt att kapitalandelsmetoden bör användas som huvudregel inte är lämplig eftersom metoden innebär att företagen som intages med stöd av kapitalandelsmetoden inte ingår i den finansiella företagsgruppen. Regeringen anser i likhet med att full konsolidering i stället bör vara huvudregeln i alla fall utom samriskföretags-fallen. Kapitalandelsmetoden finns inte lagfäst men i be- tänkande föreslås att en sådan metod införs i en ny årsredovisningslag. I avvaktan på att kommitténs förslag träder i kraft bör i kapitaltäckningslagen kort anges hur kapitalandelsmetoden skall användas medan det överlåts till att meddela närmare föreskrifter om hur metoden skall användas. Det finns, enligt direktivet, ytterligare möjligheter för de behöriga myndigheterna att bestämma att en sammanställning skall ske. Dessa möjligheter avser situationer då det inte föreligger något koncernförhållande och inte heller är fråga om en egentlig finansiell företagsgrupp. Om , efter bemyndigande från regeringen, anser att sammanställning skall ske i dessa fall får inspektionen även bestämma vilken metod som skall användas vid sammanställningen. Enligt artikel 5.4 i direktivet om gruppbaserad tillsyn skall behörig myndighet bestämma om och hur sammanställning skall ske när kreditinstitut eller finansiellt institut har samma ledning utan att det följer av bolagsordning eller liknande. har i sitt förslag avseende kreditinstitut och försäkringsföretag utnyttjat en motsvarande möjlighet som redovisningsdirektiven ger. Möjligheten har även intagits i kapitaltäckningslagen. I samtliga fall av sammanställning skall även ingå anknutna företag som är dotterföretag eller som det finns ägarintressen i. 8.8 Information som skall tillhandahållas av holdingföretag med blandad verksamhet och deras dotterföretag Regeringens förslag: I det fall att moderföretaget är ett holdingföretag med blandad verksamhet skall både moderföretaget och dess dotterföretag lämna sådan information som är av betydelse för tillsynen över dotterföretag som är kreditinstitut eller värdepappersbolag. ges möjlighet att företa undersökningar för att kontrollera de uppgifter som lämnats av företagen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna lämnar förslaget utan erinran. : De behöriga myndigheterna som har ansvar för auktorisation och tillsyn över ett eller flera kreditinstitut eller värdepappersföretag, vars moderföretag är ett holdingföretag med blandad verksamhet, skall, enligt artikel 6.1 i direktivet om gruppbaserad tillsyn, kräva att moderföretaget och alla dotterföretagen lämnar sådan information som kan vara av betydelse för tillsynen över kreditinstituten och värdepappersföretagen. Informationen kan inhämtas antingen direkt från moderföretaget eller dotterföretagen eller via kreditinstituten och värdepappersföretagen. Det följer av artikel 6.2 att de behöriga myndigheterna skall, antingen själva eller genom externa granskare, kunna företa inspektion för att kontrollera de uppgifter som lämnats av ett holdingföretag med blandad verksamhet och dess dotterföretag. Om ett holdingföretag med blandad verksamhet eller ett av dess dotterföretag är ett försäkringsföretag skall det ske ett nära samarbete mellan de myndigheter som utövar tillsyn över företagen. Om ett holdingföretag med blandad verksamhet eller ett av dess dotterföretag är beläget i en annan medlemsstat än den där kreditinstitutet eller värdepappersföretaget är beläget skall kontroll av uppgifter kunna företas i enlighet med artikel 7.7. De behöriga myndigheterna skall i enlighet med artikel 3.10 kunna inhämta sådan information som kan vara av betydelse för tillsynen över kreditinstitut eller värdepappersföretag från dotterföretag till ett kreditinstitut, värdepappersföretag eller ett holdingföretag med finansiell verksamhet även om dotterföretaget inte omfattas av bestämmelserna om gruppbaserad tillsyn. Skälen för regeringens förslag: I koncerner där moderföretaget är ett holding- företag med blandad verksamhet och moderföretaget kontrollerar minst ett kreditinstitut eller värdepappersbolag måste ges möjlighet att bedöma den ekonomiska ställningen för kreditinstitutet resp. värdepappersbolaget. Någon metod för gruppbaserad redovisning i dessa fall finns inte . Emellertid måste ha möjlighet att kontrollera den information som lämnas av företagen för att kunna utöva tillsynen över kreditinstitut eller värdepappersbolag. Som angetts i avsnitt 8.6 innebär banksmittobestämmelsen, med den föreslagna ändringen, att om en bank ingår i en koncern skall bestämmelserna i bankrörelselagen och kapitaltäckningslagen om bl.a. tillsyn över bank gälla i tillämpliga delar för övriga företag i koncernen. Vidare skall de övriga företagen lämna de upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter som inspektionen behöver för sin tillsyn av banken. I 5 kap. 3 § lagen om kreditmarknadsbolag finns en bestämmelse som stadgar en upplysningsskyldighet för de företag som ingår i en koncern tillsammans med ett kreditmarknadsbolag. Ett sådant företag skall, enligt paragrafen, lämna de upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter som inspektionen behöver för tillsynen av kreditmarknadsbolaget. Detta gäller även sådana företag inom koncernen som inte omfattas av tillsyn. Av 6 kap. 3 § lagen om värdepappersrörelse följer att om det finns ett väsentligt samband mellan ett värdepappersinstitut och ett annat företag som handlar med finansiella instrument eller lämnar kredit mot säkerhet i finansiella instrument, får besluta att värdepappers- institutet och det andra företaget skall lämna upplysningar om förhållandet mellan dem och om den verksamhet som anknyter till värdepappersinstitutets verksamhet. Av 7 kap. 1 § bankrörelselagen följer att en bank skall lämna inspektionen de upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter som inspektionen begär. Regler med samma innehåll finns för kreditmarknadsbolag i 5 kap. 1 § lagen om kreditmarknadsbolag och för värdepappersbolag i 6 kap. 1 § lagen om värdepappersrörelse. Dessa bestämmelser som innebär att alla kreditinstitut och värdepappersbolag och till viss del även andra företag är tvingade att lämna de upplysningar som inspektionen begär, får anses räcka för att uppfylla direktivets krav. Av 7 kap. 1 § andra stycket bankrörelselagen och 5 kap. 1 § andra stycket lagen om kreditmarknadsbolag framgår att får genomföra undersökning hos en bank resp. ett kreditmarknadsbolag när inspektionen anser det nödvändigt. Det bör i kapitaltäckningslagen även införas en möjlighet för Finans- inspektionen att genomföra undersökningar hos alla företag som omfattas av den gruppbaserade redovisningen samt holdingföretag med blandad verksamhet och alla dess dotterföretag för att kontrollera lämnade uppgifter. 8.9 Åtgärder för att underlätta tillämpningen av tillsynen över den finansiella företagsgruppen Regeringens förslag: Regler införs som medför att företag inom en finansiell företagsgrupp skall lämna moderföretaget eller det företag som innehar ägarintresse den information som behövs för att tillsynen över den finansiella företagsgruppen skall kunna utövas. får företa undersökningar för att kontrollera en gruppbaserad redovisning eller samlad information som ett företag lämnat. skall, om företagen i en finansiell företagsgrupp är belägna i olika EES-länder, kunna utbyta information som är av betydelse för tillsynen med andra staters tillsynsmyndigheter. En begäran, från behörig myndighet i ett annat EES-land, att erhålla eller kontrollera sådan information skall efter- kommas av inom ramen för inspektionens befogenheter. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag med undantag för att inspektion byts ut mot undersökningar. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna lämnar förslaget utan erinran. anser att beteckningen inspektioner bör bytas ut mot undersökningar och anför att det är väsentligt att alla företag i en finansiell företagsgrupp har sådana system för övervakning och kontroll samt förvaltnings- och redovisningsrutiner som möjliggör tillsyn på gruppbaserad nivå. : I enlighet med artikel 7.1 i direktivet om gruppbaserad tillsyn skall det inte finns några rättsliga hinder för företag som omfattas av den gruppbaserade tillsynen, holdingföretag med blandad verksamhet och deras dotterföretag samt dotterföretag till ett kreditinstitut, värdepappersföretag eller ett holdingföretag som inte omfattas av bestämmelserna om gruppbaserad tillsyn att sinsemellan utbyta information som är av betydelse för utövande av tillsyn i enlighet med direktiven.