prop · GI03207 · 1995-01-01 00:00:00 — 1. bedriver studier, för vilka han uppbär studiehjälp, studiemedel eller sär- skilt vuxenstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349), studiestöd enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa eller bidrag enligt förordningen (1976:536) om utbildningsbidrag för doktorander, 2. genomgår vuxenutbildning (komvux), vuxenutbildning för psykiskt ut- vecklingsstörda (särvux) eller svenskundervisning för invandrare (sfi) och uppbär timersättning för studierna, 3. är inskriven vid eller genomgår arbetsmark- nadsutbildning som beslutats av en arbetsmarknadsmyndighet, 4. är gravid och avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete tidigast före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför, 5. är helt eller delvis 5. är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete ledig från förvärvsarbete för vård av barn, om den för vård av barn, om den försäkrade är förälder till försäkrade är förälder till barnet eller likställs barnet eller likställs med förälder enligt 1 § med förälder enligt 1 § lagen (1978:410) om rätt föräldraledighetslagen till ledighet för vård av (1994:000) och barnet barn, m.m. och barnet inte har fyllt . inte har fyllt . Motsvarande gäller vid Motsvarande gäller vid adoption av barn som ej adoption av barn som ej fyllt eller vid fyllt eller vid mottagande av sådant barn mottagande av sådant i avsikt att adoptera barn i avsikt att det, om mindre än adoptera det, om mindre har förflutit sedan den än har förflutit försäkrade fick barnet i sedan den försäkrade fick sin vård, barnet i sin vård, 6. fullgör värnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst eller genomgår militär grundutbildning för kvinnor. För en försäkrad som avses i tredje stycket 1 eller 3 skall , vid sjukdom , beräkna sjukpenningen på en sjukpen- ninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . Om därvid den sjukpenninggrundande inkomsten helt eller delvis är att hänföra till anställning, skall årsarbetstiden beräknas på grundval av enbart det antal arbetstimmar som den försäkrade kan antas ha i ifrågavarande förvärvsarbete . För en försäkrad som får sådan behandling eller rehabilitering som avses i 7 b § eller 22 kap. 7 § och som får livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning enligt en annan författning skall , vid sjukdom då livränta betalas ut, beräkna sjukpenningen på en sjukpenninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . För en försäkrad som avses i 10 c § första stycket 1 eller 2 skall dock under studieuppehåll mellan vår- och hösttermin, då den försäkrade inte uppbär studiesocial förmån som anges i tredje stycket 1, sjukpenningen beräknas på den sjukpenninggrundande inkomst som följer av första - tredje styckena, om sjukpenningen blir högre än sjukpenning beräknad på den sjukpenninggrundande inkomsten enligt fjärde stycket. Fjärde stycket tillämpas även för försäkrad som avses i tredje stycket 6 när den försäkrade genomgår grundutbildning eller därtill anslutande repetitionsutbildning. 9 § En försäkrad kvinna har En försäkrad kvinna har rätt till havan- rätt till havan- deskapspenning, om deskapspenning, om havandeskap har satt havandeskap har satt ned ned hennes förmåga att hennes förmåga att utföra utföra uppgifterna i uppgifterna i sitt för- sitt förvärvsarbete med värvsarbete med minst en minst en fjärdedel och fjärdedel och hon inte hon inte kan omplaceras kan omplaceras till till annat mindre annat mindre ansträngande ansträngande arbete arbete enligt bestäm- enligt bestämmelserna i melserna i 19 § för- 12 § lagen (1978:410) om äldraledighetslagen rätt till ledighet för (1994:000). vård av barn, m. m. En kvinna har även rätt En kvinna har även rätt till havandeskap- till havandeskapspenning spenning om hon inte får om hon inte får sysselsät- sysselsättas i sitt för- tas i sitt förvärvsarbete värvsarbete på grund av på grund av en föreskrift en föreskrift om förbud om förbud mot arbete mot arbete under under havandeskap, som havandeskap, som har har meddelats med stöd meddelats med stöd av av 4 kap. 6 § 4 kap. 6 § arbetsmiljölagen arbetsmiljölagen (1977:1160), och hon (1977:1160), och hon inte kan omplaceras till inte kan omplaceras annat arbete enligt be- till annat arbete stämmelserna i 18 § enligt bestämmelserna i föräldraledighetslagen. 12 § lagen om rätt till ledighet för vård av barn, m. m. Havandeskapspenning utges i fall som avses i första stycket för som nedsättningen består, dock tidigast från och med den sextionde dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse, och i fall som avses i andra stycket för som förbudet gäller. Havandeskapspenning utges längst till och med den elfte dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. Havandeskapspenning utges med belopp som motsvarar kvinnans sjukpenning enligt 4 §. Denna lag träder i kraft . 6 Förslag till lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262) Härigenom föreskrivs att 5 och 6 §§ arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262) och p. 5 i bilagan till lagen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lagen (1976:580) om Lagen (1976:580) om medbestämmande i medbestämmande i arbetslivet, lagen arbetslivet, lagen (1974:358) om facklig (1974:358) om facklig förtroendemans ställning förtroendemans ställning på på arbetsplatsen, lagen arbetsplatsen, lagen (1982:80) om (1982:80) om anställningsskydd, anställningsskydd, semesterlagen semesterlagen (1977:480) (1977:480) och lagen (1994:000), tillämpas med (1978:410) om rätt till de ändringar och tillägg ledighet för vård av som anges i en till barn, m. m., tillämpas denna lag fogad med de ändringar och förteckning (bilaga). tillägg som anges i en till denna lag fogad förteckning (bilaga). När denna lag skall När denna lag skall tillämpas, gäller inte tillämpas, gäller inte lagen (1974:981) om ar- studieledighetslagen betstagares rätt till (1994:000). ledighet för utbildning, lagen (1979:1184) om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag i skolan och lagen (1986:163) om rätt till ledighet för svensk- undervisning för invand- rare. Lagen (1978:410) om 5. Föräldraledighetslagen rätt till ledighet för (1994:000) vård av barn, m. m. I fråga om I fråga om lagen föräldraledighetslagen (1978:410) om rätt till (1994:000) skall 1 § ha ledighet för vård av följande lydelse. barn, m. m. skall 1 § ha följande lydelse. 1 § Arbetstagare har som förälder rätt till ledighet från sin anställning enligt bestämmelserna i denna lag. Sådan rätt har även arbetstagare som a. utan att vara förälder är rättslig vårdnadshavare och har vård om ett barn, b. har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem, c. stadigvarande sammanbor med förälder och som är eller har varit gift med eller har eller haft barn med föräldern. Regeringen får genom föreskrifter inskränka rätten till ledighet enligt denna lag, om det krävs för att tillgodose totalförsvarets behov. Denna lag träder i kraft . 2.1 Förslag till föräldraledighetslag Härigenom föreskrivs följande[1]. Vilka arbetstagare omfattas av lagen? 1 § En arbetstagare har som förälder rätt att vara ledig från sin anställning enligt bestämmelserna i denna lag. Samma rätt har också en arbetstagare som 1. utan att vara förälder är rättslig vårdnadshavare och har vård om ett barn, 2. har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem, 3. stadigvarande sammanbor med en förälder under förutsättning att arbets- tagaren är eller har varit gift med eller har eller har haft barn med denna förälder. Överenskommelse mellan arbetsgivare och arbetstagare 2 § Ett avtal som innebär att arbetstagares rättigheter enligt denna lag in- skränks är ogiltigt i den delen. Genom ett kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutits eller godkänts av en sådan central arbetstagarorganisation som avses i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet får det dock göras avvikelser från eller kom- pletteringar till lagen i fråga om -anmälan om ledighet (13 §), -tiden för arbetstagarens underrättelse om återgång till arbete (15 § andra stycket), -den tid arbetsgivaren har rätt att skjuta upp arbetstagarens återgång till arbete (15 § tredje stycket). Genom ett kollektivavtal som kommit till på det sätt som anges i andra stycket får även bestämmas den närmare tillämpningen i fråga om -ledighetens förläggning (11 och 12 §§), -skyddet för anställningsförmånerna (17 §). Arbetsgivare som är bundna av ett kollektivavtal enligt andra eller tredje stycket, får tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte tillhör den avtalsslutande arbetstagarorganisationen, om arbetstagarna sysselsätts i arbete som avses med avtalet och inte omfattas av något annat tillämpligt kollektivavtal. Översikt över de olika formerna av föräldraledighet för arbetstagare 3 § Det finns följande fem former av föräldraledighet för vård av barn m.m.: 1. Hel ledighet för en kvinnlig arbetstagare i samband med hennes barns födelse (mammaledighet, 4 §). Hel ledighet för en förälder tills barnet blivit 18 månader eller, under förutsättning att föräldern då har hel föräldrapenning, för tid därefter (hel ledighet med eller utan föräldrapenning, 5 §). Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med hälf- ten eller en fjärdedel medan föräldern har halv respektive fjärdedels föräldrapenning (delledighet med föräldrapenning, 6 §). Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med en fjärdedel tills, i huvudfallet, barnet fyllt (delledighet utan föräldra- penning, 7 §). Ledighet för en arbetstagares tillfälliga vård av barn (ledighet med till- fällig föräldrapenning m.m., 8 §). För mammaledighet och ledighet med tillfällig föräldrapenning m.m. fordras inte att arbetstagaren skall ha varit anställd hos arbetsgivaren (kvalifikationstid). För övriga former av föräldraledighet krävs kvalifikation- stid enligt 9 §. 4 § En kvinnlig arbetstagare har rätt till hel ledighet i samband med sitt barns födelse av minst före den beräknade tidpunkten för förlossningen och efter förlossningen. Hon har också rätt att vara ledig för att amma barnet. Dessa två slag av mammaledighet behöver inte vara förenade med att föräldrapenning betalas ut. Kvalifikationstid i anställningen krävs inte. Vid ledighet för att amma barnet gäller inte heller bestämmelserna i 10 - 15 §§. Särskilda bestämmelser om ledighet och omplacering för kvinnliga arbetstagare som väntar barn, fött barn eller som ammar finns i 18 - 21 §§. Bestämmelser om havandeskapspenning finns i 3 kap. 9 § och 9 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Hel ledighet med eller utan föräldrapenning 5 § En förälder har rätt till hel ledighet för vård av barn till dess barnet är oavsett om föräldern får föräldrapenning eller inte. En förälder har därutöver rätt till hel ledighet medan föräldern får hel föräldrapenning. För en arbetstagare som har adopterat ett barn eller tagit emot ett barn i avsikt att adoptera det skall tiden 18 månader i stället räknas från den tid- punkt då arbetstagaren fått barnet i sin vård. Är det fråga om adoption av arbetstagarens makes barn eller av ett eget barn, har arbetstagaren inte rätt till ledighet utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte hade ägt rum. Rätten till ledighet för adoptivföräldrar upphör när barnet fyllt eller vid den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Kvalifikationstid i anställningen krävs enligt 9 §. 6 § då en förälder får halv eller fjärdedels föräldrapenning enligt 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring har föräldern rätt till förkortning av normal arbetstid med hälften respektive en fjärdedel. Kvalifikationstid i anställningen krävs enligt 9 §. 7 § En förälder har rätt till förkortning av normal arbetstid med en fjärdedel för vård av ett barn som inte har fyllt eller som är äldre än så men ännu inte har avslutat sitt första skolår. Kvalifikationstid i anställningen krävs enligt 9 §. Ledighet med tillfällig föräldrapenning m.m. 8 § då en arbetstagare får tillfällig föräldrapenning enligt 4 kap. 10, 10 a, 11 eller 11 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring har arbetstagaren rätt till ledighet. En förälder som behöver vårda sitt barn när den ordinarie vårdaren blivit sjuk eller smittad har rätt till ledighet även om föräldern inte har rätt till tillfällig föräldrapenning på grund av att barnet är yngre än . Kvalifikationstid i anställningen krävs inte. 9 § Som villkor för rätt till ledighet enligt 5 - 7 §§ gäller att arbetstagaren vid ledighetens början varit anställd hos arbetsgivaren antingen eller sammanlagt . Vid beräkningen av anställningstid tillämpas 3 § första stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd. 10 § Ledigheten får delas upp på högst tre perioder för varje kalenderår. Om en ledighetsperiod löper över ett årsskifte, skall den anses höra till det kalen- derår då ledigheten påbörjades. Trots denna begränsning får en ledighet delas upp när det gäller antingen ledighet för föräldrautbildning m.m. enligt 4 kap. 4 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring eller ledighet enligt 8 §. Hur ledigheten får tas ut vid hel ledighet 11 § Arbetstagaren skall få ta ut hel ledighet den eller de dagar som arbetstagaren begär. Hur ledigheten får tas ut 12 § Vid förkortning med hälften eller med en fjärdedel av normal arbetstid skall ledigheten spridas över arbetsveckans samtliga dagar, om inte särskilda skäl ger anledning till att den förläggs på annat sätt. Anmälan och beslut om ledighet 13 § En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet enligt 3 § 1 - 4 skall anmäla detta till arbetsgivaren före ledighetens början eller, om det inte kan ske, . I samband med sin anmälan skall arbetstagaren ange hur ledigheten är planerad att pågå. En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet med tillfällig föräldrapenning enligt 3 § 5 skall anmäla ledigheten till arbetsgivaren minst före ledighetens början. Om ledigheten beror på sjukdom eller smitta, gäller dock inte någon anmälningstid. 14 § Arbetstagaren skall samråda med arbetsgivaren om ledighetens förläggning och om andra frågor som rör ledigheten. Om det kan göras utan olägenhet, skall arbetstagaren försöka lägga ledigheten så att verksamheten hos arbetsgivaren kan fortgå utan påtaglig störning. Kan överenskommelse inte träffas om hur ledigheten skall tas ut , bestämmer arbetsgivaren i fråga om ledighetens närmare förläggning och därmed sammanhängande frågor, om annat inte har avtalats. Arbetsgivaren får dock inte utan arbetstagarens samtycke dela upp ledigheten under arbetsdagen eller förlägga den till någon annan tid än arbetsdagens början eller slut. Har beslut i en sådan fråga som avses i andra stycket träffats på annat sätt än genom överenskommelse med arbetstagaren, skall arbetsgivaren underrätta arbetstagaren och berörd arbetstagarorganisation om beslutet. Detta skall om möjligt göras senast före ledighetens början. 15 § En arbetstagare får avbryta sin påbörjade ledighet och återuppta sitt arbete i samma omfattning som före ledigheten. Om arbetstagaren vill utnyttja sin rätt att återuppta sitt arbete, skall arbetstagaren möjligt underrätta arbetsgivaren om detta. I det fall ledigheten varit avsedd att pågå en månad eller mer, får arbetsgiva- ren skjuta på återgången högst efter det att arbetsgivaren tagit emot underrättelsen. 16 § En arbetstagare får inte sägas upp eller avskedas enbart på grund av att arbetstagaren begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag. Sker det ändå, skall uppsägningen eller avskedandet ogiltigförklaras, om arbetstagaren begär det. 17 § En arbetstagare som begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag är inte skyldig att bara av detta skäl godta 1. några andra minskade anställningsförmåner eller försämrade arbetsvillkor än sådana som är en nödvändig följd av ledigheten, eller 2. någon annan omplacering än en sådan som kan ske inom ramen för an- ställningsavtalet och som är en nödvändig följd av ledigheten. Särskilda bestämmelser om arbetstagare som väntar barn, fött barn eller ammar 18 § En kvinnlig arbetstagare som väntar barn, fött barn eller ammar har rätt att bli omplacerad till ett annat arbete med bibehållna anställningsför- måner under förutsättning att hon har förbjudits att fortsätta sitt vanliga arbete enligt föreskrift som har meddelats med stöd av bestämmelserna i 4 kap. 6 § arbetsmiljölagen (1977:1160). 19 § En kvinnlig arbetstagare som väntar barn, fött barn eller ammar och som på grund av detta inte kan utföra fysiskt påfrestande eller andra för hennes hälsa och säkerhet riskfyllda arbetsuppgifter, har rätt att bli omplacerad till ett annat arbete med bibehållna anställningsförmåner. Denna rätt till omplacering gäller så länge det krävs för att skydda kvinnans hälsa och säkerhet under havandeskapet och amningen samt för övriga fall längst till och efter barnets födelse. 20 § Rätt till omplacering enligt 18 och 19 §§ gäller endast om det skäligen kan krävas att arbetsgivaren ordnar kvinnan annat arbete hos sig. Är omplacering inte möjlig, har kvinnan enligt vad som föreskrivs i 18 och 19 §§ rätt till ledighet så länge det krävs för att skydda hennes hälsa och säkerhet, dock utan bibehållna anställningsförmåner som ledigheten avser. Om det uppkommer möjlighet till en omplacering som bedöms kunna avse minst en månad skall arbetsgivaren erbjuda kvinnan arbetet. 21 § Den som vill utnyttja sin rätt till omplacering enligt 18 eller 19 § skall anmäla detta till arbetsgivaren. Beror omplaceringsbehovet på att kvinnan på grund av sitt havandeskap inte kan utföra fysiskt påfrestande arbetsuppgifter, skall anmälan göras minst en månad i förväg. I övriga fall skall anmälan göras så snart det kan ske. Sedan anmälan har gjorts skall arbetsgivaren möjligt lämna besked om möjligheten till omplacering. Kan omplacering inte ske, skall arbetsgivaren fortlöpande pröva möjligheten till omplacering. 22 § En arbetsgivare som bryter mot denna lag skall betala skadestånd för den förlust som uppkommer och för den kränkning som har inträffat. Om det är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. 23 § Mål om tillämpningen av denna lag handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Förs talan med anledning av uppsägning eller avskedande, skall 34 och 35 §§, 37 §, 38 § andra stycket andra meningen, 39 - 42 §§ samt 43 § första stycket andra meningen och andra stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd gälla i tillämpliga delar. I fråga om annan talan tillämpas 64 - 66 och 68 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet på motsvarande sätt. Denna lag träder i kraft , då lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. upphör att gälla. 6.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2079) om ändring i semesterlagen (1977:480); Härigenom föreskrivs att 17 § semesterlagen (1977:480) i paragrafens lydelse enligt lagen (1994:2079) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 17 §[1] Frånvaro från arbetet är semesterlönegrundande, när fråga är om 1. ledighet på grund av sjukdom, i den mån frånvaron under intjänandeåret icke överstiger eller om frånvaron beror på arbetsskada, 2. ledighet enligt 2. ledighet enligt lagen (1978:410) om rätt föräldraledighetslagen till ledighet för vård av (1995:000) dels under barn, m.m. dels under tid för vilken havan- tid för vilken deskapspenning utges havandeskapspenning enligt 3 kap. 9 § lagen utges enligt 3 kap. 9 § (1962:381) om allmän lagen (1962:381) om försäkring, dels under tid allmän försäkring, dels för vilken föräldrapenning under tid för vilken utges i anledning av föräldrapenning utges i barns födelse eller anledning av barns adoption enligt 4 kap. 3 födelse eller adoption och 5 §§ samma lag, i den enligt 4 kap. 3 och 5 §§ mån frånvaron för varje samma lag, i den mån barn, eller vid fler- frånvaron för varje barn, barnsbörd sammanlagt, eller vid flerbarnsbörd inte överstiger sammanlagt, icke eller för ensamstående överstiger förälder, , dels eller för ensamstående under tid för vilken förälder, , dels tillfällig föräldrapenning under tid för vilken utges enligt 4 kap. 10, tillfällig föräldrapenning 10 a, 11 och 11 a §§ samma utges enligt 4 kap. 10, lag, 10 a, 11 och 11 a §§ samma lag, 3. ledighet på grund av risk för överförande av smitta, om arbetstagaren är berättigad till ersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning till smittbära- re, i den mån frånvaron under intjänandeåret icke överstiger , 4. ledighet för utbildning, som ej enligt annan lag medför rätt till semes- terlön, om arbetstagaren erhåller korttidsstudiestöd, vuxenstudiebidrag eller utbildningsarvode enligt studiestödslagen (1973:349) eller om utbildningen till väsentlig del avser fackliga eller med facklig verksamhet sammanhängande frågor, i den mån frånvaron under intjänandeåret icke överstiger , 5. ledighet på grund av grundutbildning om eller repeti- tionsutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, om frånvaron under intjänandeåret inte överstiger , 6. ledighet enligt lagen (1986:163) om rätt till ledighet för svenskundervisning för invandrare, eller 7. ledighet enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närstående- vård, i den mån frånvaron under intjänandeåret inte överstiger . Vid tillämpning av första Har arbetstagare av stycket 1 skall frånvaro anledning som anges i under de första 90 första stycket 1 varit dagarna av från- frånvarande från arbetet varoperiod ej i något utan längre avbrott i fall anses bero på frånvaron än arbetsskada. Har i en följd under två hela arbetstagare av anled- intjänandeår, grundar ning som anges i första därefter infallande dag stycket 1 varit av frånvaroperioden inte oavbrutet frånvarande rätt till semesterlön. från arbetet under två hela intjänandeår, grundar därefter infallande dag av från- varoperioden icke rätt till semesterlön. I frånvaroperiod som avses i första stycket inräknas även dagar då arbetstagaren icke skulle ha utfört arbete. 6.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2072) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring; Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 § lagen (1962:381) om allmän försäkring[1] i paragrafens lydelse enligt lagen (1994:2072) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 5 §[2] Den allmänna skall i samband med inskrivning av en försäkrad besluta om den försäkrades tillhörighet till sjukpenningförsäkringen. I fråga om en försäkrad som avses i 1 § första stycket skall kassan fastställa den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst. Sådan fastställelse skall också ske för försäkrad som avses i 1 § andra stycket så snart anmälan om hans inkomstförhållanden gjorts hos kassan. Av beslutet skall framgå i vad mån den sjukpenninggrundande inkomsten är att hänföra till anställning eller till annat förvärvsarbete. Sjukpenningförsäkringen skall omprövas a) när kassan fått kännedom om att den försäkrades inkomstförhållanden eller andra omständigheter har undergått ändring av betydelse för rätten till sjukpen- ning eller för sjukpenningens storlek, b) när förtidspension eller särskild efterlevandepension enligt denna lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbetsförmåga eller, vid särskild efter- levandepension, förmåga eller möjlighet att bereda sig inkomst genom arbete, c) när delpension enligt särskild lag beviljas den försäkrade eller redan ut- gående sådan pension ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbets- eller inkomstförhållanden, samt d) när tjänstepension beviljas den försäkrade. Ändring som avses i första stycket a skall gälla från och med den dag då fått kännedom om de ändrade omständigheterna.