prop · GI033 · 1995-01-01 00:00:00 — Det kan förväntas att berörda kommuner i samråd med bl.a. , och upprättar en långsiktig plan som visar hur området skall förbättras med avseende på trafikstörningar, men också hur en förbättrad tillgänglighet kan uppnås mellan områdets olika delar och mellan dessa och knutpunkter för kollek- tivtrafiken. Ett förbättrat samband mellan stenstaden och bör härvid eftersträvas. och uppgifter som stadsinfarter ställer särskilda krav på miljöhänsyn, vilket måste beaktas vid utformningen av trafikanläggningar och av anslutande bebyggelse. Utformningen av kan ses som ett exempel på hur en komplicerad trafikanläggning kan anpassas till miljökrav. Motsvarande kvaliteter bör eftersträvas i de båda stora trafikstråk som berör området - från till och Roslags- vägen från Ålkistan till . Enligt föreliggande trafikprognoser väntas en stark ökning av biltrafiken på och därmed en stark ökning av miljöstörningarna på . Åtgärder för att minska trafikstörningar, inte minst buller, behövs därför i hela stråket från Ålkistan till och bör i ett första skede särskilt avse att begränsa spridning av störningar över själva med stränder. I den långsiktiga planeringen bör prövas hur störningarna från Bergs- hamraleden kan minskas samt hur sambanden mellan och och mellan universitetsområdet i och strandområden kan för- bättras. Eftersom centrala del är särskilt utsatt för störningar vid och på ömse sidor om denna, ställs här särskilda krav på att bibehålla och förstärka de ekologiska sambanden. Remissinstanserna: i anser att naturlig omvand- ling, utveckling och användning av redan exploaterade områden, liksom erforder- liga vägar och kollektivtrafik i området, inte får förhindras. , och anför liknande synpunkter. är angeläget att bidra till att områdets unika natur- och kulturvärden bevaras och förstärks och kommer att medverka till att minska de miljöstörningar och barriäreffekter som orsakar. Tillfarten till från enligt det s.k. alternativ innebär enligt för- bättringar för miljön vid Kräftriket. Anslutningen av till enligt aktuellt alternativ sker utanför . liksom kommun och påpekar att bestämmelserna inte får hindra underhåll och eventuella flyttningar eller en över kommungränserna samordnad tunnelförläggning av kraftledningarna inom området. Försvarsmaktens organisationsmyndighet anser att verksamheten på Kaknäs skjutbanor bör bli föremål för utredning angående ersättningsalternativ för ett flertal intressenter. , m.fl. anser att ytterligare bebyggelse bör få komma till stånd endast för att tillgodose angelägna behov för de allmännyttiga institutioner som verkar inom området. Enligt utgörs bebyggelsen inom högskolornas campusområden av byggnader i park där omsorg om parklandskapet varit och är ett viktigt plane- ringsmål. Den kompletteringsbebyggelse som förbereds är enligt Stiftelsen , och begränsad till tre nybyggnads- objekt inom universitetsområdet. Ökade lokalbehov skall tillgodoses genom att befintliga byggnader utnyttjas. och utformning har stor betydelse för sambanden mellan det centrala campusområdet och Kräftriket, och gymnasium. Skälen för regeringens bedömning: Bestämmelserna till skydd för national- innebär att riktlinjer läggs fast som vägledning för statliga och kommunala myndigheter som har att bedöma frågor om nya byggnader och anlägg- ningar eller andra åtgärder som kan komma att aktualiseras inom eller i när- heten av . I enlighet med intentionerna i och naturresurslagen kan det förväntas att och kommuner i sina översiktsplaner ger uttryck för en samlad strategi för hur bebyggelse för olika ändamål, liksom trafikleder och andra anläggningar, bör utvecklas inom och i anslutning till på ett sätt som överensstämmer med vad som sägs i bestämmelsen. Regeringen anser att området inte tål ytterligare ingrepp i obebyggd park och natur. Regeringen delar också bedömningen i promemorian när det gäller hur utrymmesbehoven för forskning och högre utbildning bör beaktas och om de miljö- hänsyn som måste iakttas för att begränsa störningar från trafiken inom området. Som bl.a. , , , Kommitten för Gustavianska parken och Projekt påpekar måste utvecklingen nu inriktas på att förstärka områdets natur-, kultur- och rekreationsvärden och värna den biologiska mångfalden. I vissa punkter behövs åtgärder för att kvaliteter skall tas till vara. Det framgår av bestämmelsen att områdets huvudstruktur med natur- och bebyggelseområden inte får ändras. Skyddet hindrar däremot inte etablerade verksamheter inom eller intill från att fungera. Inom ramen för skyddet bör det vara möjligt att uppföra ett begränsat antal nya byggnader inom bostadsområdena och inom områdena med byggnader för högre utbildning och vetenskaplig forskning, museiverksamhet, idrott och rekreation liksom att bygga om och anpassa byggnaderna efter sådana verksamheters behov. En utveckling av högre utbildning och forskning samt till forskning anknuten verksamhet inom sjukhusområde och småindustriområdet vid torde inte för- hindras av skyddet. Ett genomförande av planerna på ett s.k. och av erforderliga lokalvägar för denna verksamhet kan ge möjligheter till för- bättringar av miljön i denna del av . Ombyggnad, upprustning eller annan förändring av befintliga väg- och järnvägsanslutningar till och eller av befintliga kraftledningar från bör kunna utföras inom ramen för bestämmelserna för . Vid utformningen av anslutning till bör behovet uppmärk- sammas av interna förbindelser inom det s.k. institutionsbältet för högre ut- bildning och forskning. Genom förläggning av med anslutningar i tunnelläge under och genom utformning av till leden hörande anordningar ovan jord på ett sätt som inte skadar områdets natur- och kultur- värden, bedömer regeringen att en utbyggnad av med anslutningar bör kunna förenas med vad som föreslås i detta ärende. Sådan annan förnyelse av infrastrukturen i området bör vidare vara möjlig att utföra som sammantaget med för en förbättring av miljön inom eller som möjliggör en väsentlig förbättring för hälsa och miljö i fråga om en infrastrukturanläggning som berör parken. Sörentorpsområdet i kommun bör användas för ändamål som inte förutsätter annan ny bebyggelse än vad som utgör måttfull komplettering av befintlig bebyggelse i park. Områdets karaktär bör alltså bevaras. När det mer generellt gäller bedömning av ett förslag om komplettering eller förnyelse av befintlig bebyggelse inom , krävs omsorgsfulla överväganden huruvida den föreslagna åtgärden till innehåll och form är förenlig med syfte. En utgångspunkt vid prövning av frågor om ändrad markanvändning skall vara att områdets huvudstruktur vad avser natur- och bebygggelseområden inte skall ändras som byggnader och bebyggelse- miljöer som ingår i bör användas endast för ändamål som kan förenas med syfte. Vid eventuell omvandling och komplettering av sådana byggnader och bebyggelsemiljöer bör särskilt uppmärk- sammas åtgärdernas form och skala samt att karaktären av byggnader i parkmiljö bevaras. Förslag om tillkommande bebyggelse, anläggningar eller andra åtgärder i områden som direkt gränsar till parken, bör bedömas med utgångspunkt från att parkens natur- och kulturvärden inte får utsättas för påtaglig skada. Inverkan på ekologiska spridningskorridorer m.m. och på stads- och landskapsbilden är härvid av betydelse. Regeringens bedömning: i bör få regeringens uppdrag att i samråd med berörda fastighetsförvaltare, myndigheter och kommuner föreslå former för samverkan i frågor om förvaltning och skötsel av . Departementspromemorians förslag: Promemorian har inte behandlat frågor om förvaltning och skötsel. Remissinstanserna: Flera remissinstanser har berört frågan om förvaltningen av området. Skälen för regeringens bedömning: Många instanser berörs av frågorna om förvaltning och skötsel av . svarar för drift och underhåll av . Förvaltningen ingår i , som för bedömning av bl.a. planfrågor och upplåtelsefrågor har tillgång till H M Konungens råd för plan- och byggnadsfrågor. Rådet har som uppgift att svara för en ändamålsenlig och enhetlig disposition av bl.a. . Rådets ordförande är H M Konungen och i övrigt ingår representanter för , , , Akademiska Hus i , , , och . har påbörjat ett arbete med förvaltnings- och skötselfrågor för sin del av . Det är enligt regeringens mening lämpligt att ansvariga organ för förvalt- ningen av olika delar av även i fortsättningen behåller ansvaret för förvaltning och skötsel av sin del av det samlade området. Det bör dock övervägas att skapa ett forum eller en samarbetsgrupp där gemensamma utgångspunkter kan skapas i form av bl.a. ett övergripande skötselprogram för . En sådan grupp bör bl.a. innehålla representanter för berörda fastighetsförvaltare, myndigheter och kommuner. Ett skötselprogram för en nationalstadspark måste formas genom ett brett samarbete mellan alla berörda instanser. Det är vidare lämpligt att de företrädare för kommunerna, för och för , som arbetar med den översiktliga planering som behövs för att konkretisera skyddet av , medverkar i gruppen. Regeringen anser att det bör ankomma på i att i samråd med berörda organ se till att ett samordnat arbete påbörjas med förvaltnings- och skötselfrågor inom hela . Regeringen avser att ge i i uppdrag att i samråd med berörda intressenter föreslå former för fortlöpande samverkan mellan dessa samt att överväga frågor om detaljreglering m.m. enligt speciallagstiftningen samt om finansiering och kostnadsfördelning beträffande restaureringsåtgärder, informa- tionsinsatser m.m. som kan bli nödvändiga för att förverkliga syftet med natio- nalstadsparken och som kan beröra flera av de nämnda intressenterna. Regeringen avser att återkomma till med information om resultatet av detta utredningsarbete. 11 Förslagets ekonomiska konsekvenser Regeringens bedömning: De direkta ekonomiska kon- sekvenserna av lagförslaget är begränsade. Departementspromemorians förslag: Promemorian har inte kommenterat förslagets ekonomiska konsekvenser. Remissinstanserna: anser att ekonomiska åligganden för skilda parter måste klargöras och förutsätter att staten bär de tillkommande kostna- derna som kan följa av ett genomförande av lagförslaget. I sammanhanget måste även konsekvenserna för redan planerade infrastrukturinvesteringar och för planerad bebyggelse i anslutning till området belysas närmare, liksom statens kostnadsansvar i detta sammanhang. kommun anför liknande synpunkter. Åtgärder utefter trafiklederna som förbättrar stadsbilden, minskar buller- störningar, ökar tillgängligheten och förstärker de ekologiska sambanden kan enligt komma att innebära ökade kostnader för . Verket anser att dessa åtgärder är av intresse för alla berörda parter och att en lämplig kostnadsfördelning får diskuteras. finner det angeläget att förslagets ekonomiska konsekvenser och ersättningsansvaret för eventuellt förlorade byggrätter behandlas i det fort- satta utredningsarbetet och önskar fortsatt information samt möjlighet att delta i eventuella samråds- eller referensgrupper. anser liksom att den ekonomiska ansvarsfördelningen bör regleras genom överenskommelser mellan parterna i sam- band med att lagen träder i kraft. Skälen för regeringens bedömning: har på Miljö- och naturresursdepartementets uppdrag utarbetat en promemoria angående vissa ersättningsfrågor m.m. i anslutning till förslag om skydd för området Ulriksdal- Haga-Brunnsviken-Djurgården. promemoria finns tillgänglig i Miljö- och naturresursdepartementet. Regeringen delar uppfattningen i prome- att ett skydd i naturresurslagen för nationalstadsparker främst riktas mot de olika myndigheter som kommer att hantera avvägningen mellan motstridiga markanvändningsintressen enligt de speciallagar som är anknutna till naturresurslagen. Som framhåller har sådana bestämmelser i naturresurslagen ingen direkt rättsverkan mot enskilda fastighetsägare eller andra intressenter i markanvändningsfrågor. För ett närmare skydd av t.ex. olika naturvärden krävs uppföljande beslut enligt naturvårdslagen eller PBL, varvid ersättningsfrågan får prövas i varje enskilt fall. Oavsett vilken form som väljs gäller att ersättning skall utgå för beslut som innebär att den pågående markanvändningen avsevärt försvåras. Regeringen delar mot denna bakgrund bedömning att de direkta ekonomiska konsekvenserna av lagför- slaget är begränsade. Frågor om ersättning till fastighetsägare och andra intressenter prövas på normalt sätt enligt ersättningsbestämmelserna i gällande speciallagstiftning i samband med förvaltningsbeslut enligt denna lagstiftning. Kostnaderna för miljöanpassning av nya byggnader, anläggningar och andra till- ståndspliktiga ingrepp belastar den som vill utföra åtgärden i enlighet med erhållet tillstånd enligt samma lagstiftning. Långsiktigt anser regeringen att förslaget kan väntas medföra en stor samhällsekonomisk vinst för Stockholms- regionen genom att främja en uthållig samhällsutveckling och en god livsmiljö för boende och företag i regionen. Ett skydd av området kan ses som ett viktigt led i arbetet med att utveckla som Europeisk kulturhuvudstad och att öka landets attraktionskraft för kvalificerad utveckling av näringsliv och offentlig verksamhet. 3 kap. 1 § Ändringarna i första stycket är följdändringar till införandet av den nya 7 §. Ändringarna i andra stycket innebär att den nya 7 § inte omfattas av de undantag för kapitlets tillämpning som anges i det nu aktuella stycket. 3 kap. 7 § Paragrafen är ny. I första stycket anges att området Ulriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgården är nationalstadspark. Det bör här nämnas att detta område också i betydande omfattning omfattas av de särskilda hushållningsbestämmelserna i 3 kap. 2 och 4 §§. Vad som karakteriserar en nationalstadspark har beskrivits i avsnitt 7. I andra stycket anges det skydd som skall gälla för nationalstadsparker. I det nu aktuella stycket regleras ny bebyggelse och nya anläggningar samt andra åtgärder. Begreppet andra åtgärder förekommer i 3 kap. 5 §. I specialmotive- ringen till den bestämmelsen i propositionen till naturresurslagen (prop. 1985/86:3 s. 183 ff) har lämnats exempel på vad som där avses med uttrycket. Enligt andra styckets första led får de reglerade åtgärderna inte medföra intrång i parklandskap eller naturmiljö, dvs. ta mark i anspråk i de delar av som inte omfattas av tidigare exploateringar. I detta avseende utgör bestämmelsen således inte något hinder mot pågående markanvänd- ning i sådana delar av en nationalstadspark som redan är tagna i anspråk för bebyggelse eller anläggningar. Tolkningen av vad som utgör intrång skall givet- vis göras mot bakgrund av syftet med den föreslagna lagstiftningen, även om bestämmelsen inte är avsedd som ett absolut hinder mot kompletteringar i omedel- bar närhet av nu befintlig bebyggelse. Sådan förnyelse av infrastrukturen i området bör vara möjlig att utföra, som sammantaget medför en förbättring av miljön inom eller som möjliggör en väsentlig förbättring för hälsa och miljö i fråga om en infrastrukturanläggning som berör parken. Det skall dock kraftigt understrykas att det inte är avsett att vara möjligt att med successiva beslut ytterligare minska de "gröna" områdena i en nationalstadspark. Innebörden av vad som kan anses vara i omedelbar närhet av nu befintlig bebyggelse bör lämpligen belysas i den översiktliga planering som berörts i allmänmotiveringen avsnitt 9. Andra ledet av det nu aktuella stycket innebär en skärpning av den bestämmelse som enligt 3 kap. 1 § gäller också för national- stadsparker både vad gäller de åtgärder som träffas av bestämmelsen och skade- rekvisitet. Det historiska landskapets natur- och kulturvärden får således inte skadas. Åtgärderna har behandlats i det tidigare. Skaderekvisitet har inskränkts från "påtaglig skada" till enbart "skada". Med begreppet påtaglig skada avses åtgärder som kan ha en bestående negativ inverkan på de skyddade intressena eller som tillfälligt kan ha stor negativ inverkan på dessa (prop. 1985/86:3 s. 171). Med skada i den nu aktuella bestämmelsen avses negativ inverkan av någon betydelse för de angivna värdena. Vad som ligger i uttrycket historiskt landskap framgår av avsnitt 4 i den allmänna motiveringen. Prövning enligt till naturresurslagen anknuten lagstiftning av en åtgärd i områden som gränsar till skall ske med utgångspunkt från att parkens natur- och kulturvärden inte får utsättas för påtaglig skada genom den prövade åtgärden. Ändringarna i naturresurslagen föreslås träda i kraft . De nya bestämmelserna är av sådan karaktär att den kan påverka bedömningen av pågående ärenden enligt , naturvårdslagen och lagen om kulturminnen. Ändringen är dock inte av sådan beskaffenhet som avses i 2 kap. 10 § regerings- formen. Övergångsbestämmelser krävs därför inte. Sammanfattning av Departementspromemorian (Ds 1994:3) Förslag till skydd för området Ulriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgården Miljö- och naturresursdepartementet har givit en arbetsgrupp i uppdrag att utarbeta förslag om ett samlat och långsiktigt skydd för området Ulriksdal-Haga- . Med hänsyn till områdets särskilda betydelse för det nationella kulturarvet, för stadsregionens ekologi och för människors rekreation föreslår arbetsgruppen att området bör bli landets första nationalstadspark. Bestämmelser till skydd för bör enligt promemorian införas i naturresurslagen. Bestämmelserna innebär att parker och historiska landskap inom området Ulriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgården inte får förändras genom exploatering eller andra ingrepp som medför att områdets kultur-, natur- eller rekreationsvärden förvanskas. När det gäller riktlinjer för markanvändningen i området överensstämmer det föreslagna skyddet i huvudsak med vad som anges i gällande översiktsplaner enligt för och kommuner samt med det gemen- samma programmet för planering av området Ulriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgården som med vissa tillägg har antagits av kommunfullmäktige i kommun och som i huvudsak har godkänts av kommun- fullmäktige i . I yttrande till regeringen över kommunernas program understryker i att särskild lagstiftning behövs för att långsiktigt garantera att de oexploaterade och kulturhistoriskt värdefulla miljöerna får ett permanent och effektivt skydd. Förslaget om långsiktigt skydd konfirmerar de ställningstaganden som statsmak- terna redovisat beträffande , senast i samband med omorgani- sationen av den statliga fastighetsförvaltningen. Lagförslag i promemorian 1994:3 Förslag till Lag om ändring i lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m.[1] dels att 1 kap. 2 § och 3 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 3 kap. 7 §, av följande lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bestämmelserna i 2 och 3 Bestämmelserna i 2 och 3 kap. skall tillämpas kap. skall tillämpas enligt vad som är enligt vad som är föreskrivet i plan- och föreskrivet i (1987:10), bygglagen (1987:10), vattenlagen (1983:291), vattenlagen (1983:291), miljöskyddslagen lagen (1988:950) om (1969:387), kulturminnen m.m., naturvårdslagen miljöskyddslagen (1964:822), lagen (1969:387), (1985:620) om vissa naturvårdslagen torvfyndigheter, (1964:822), lagen väglagen (1971:948), (1985:620) om vissa lagen (1902:71 s 1), torvfyndigheter väglagen innefattande vissa (1971:948), lagen bestämmelser om (1902:71 s 1), elektriska anläggningar, innefattande vissa lagen bestämmelser om (1978:160) om vissa elektriska anläggningar, rörledningar, lagen (1978:160) om luftfartslagen vissa rörledningar, (1957:297), luftfartslagen minerallagen (1991:45), (1957:297), lagen (1966:314) om minerallagen (1991:45), kontinentalsockeln och lagen (1966:314) om lagen (1983:293) om kontinentalsockeln, inrättande, utvidgning lagen (1983:293) om och avlysning av allmän inrättande, utvidgning farled och allmän hamn och avlysning av allmän och lagen (1992:1140) farled och allmän hamn om ekonomiska och lagen (1992:1140) om zon. **Fotnot** [1]Lagen omtryckt 1992:1146 De områden som anges i De områden som anges i 2-6 §§ är, med hänsyn 2-7 §§ är, med hänsyn till till de natur- och de natur- och kulturvärden som finns i kultur-värden som finns i områdena, i sin helhet områdena, i sin helhet av av riksintresse. Exploateringsföretag och Exploateringsföretag och andra ingrepp i miljön andra ingrepp i miljön får får komma till stånd i komma till stånd i dessa dessa områden endast om områden endast om hinder hinder inte möter enligt inte möter enligt 2-6 §§ 2-6 §§ och om det kan och om det kan ske på ett ske på ett sätt som sätt som inte påtagligt inte påtagligt skadar skadar områdenas natur- områdenas natur- och och kulturvärden. Bestämmelserna i 2-6 §§ Bestämmelserna i detta utgör inte hinder för kapitel utgör inte utvecklingen av hinder för utvecklingen befintliga tätorter eller av befintliga tätorter av det lokala eller av det lokala näringslivet eller för näringslivet eller för utförandet av anläggningar utförandet av anlägg- som behövs för ningar som behövs för totalförsvaret. Om det totalförsvaret. Om det finns särskilda skäl utgör finns särskilda skäl bestämmelserna inte utgör bestämmelserna heller hinder för anlägg- inte heller hinder för ningar för utvinning av anläggningar för utvin- sådana fyndigheter av ning av sådana fyndig- ämnen eller material som heter av ämnen eller avses i 2 kap. 7 § andra material som avses i 2 stycket. kap. 7 § andra stycket. Parker och historiska landskap inom national- får inte förändras genom exploateringsföretag eller andra ingrepp som medför att områdets kultur-, natur- eller rekreationsvärden förvan- skas. Förslag till Lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Härigenom föreskrivs att det i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. skall införas en ny paragraf, 2a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid prövning av frågor som rör kulturminnen m.m. skall tillbörlig hänsyn tas till övriga allmänna och enskilda intressen. Härvid skall lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. tillämpas. Remissammanställning över Ds 1994:3 Förslag till skydd för området Ulriksdal- Haga-Brunnsviken-Djurgården , och , , , , , , , , Kammarrätten i , Plan- och byggutredningen (M 1992:03) och i . kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , Rådet till skydd för skönhet och Miljövårdsråd. Förvaltningsansvariga myndigheter/sakägare m.fl. , , , Försvarsmaktens organi- sationsmyndighet, , , Polishög- skolan, Akademiska Hus i , KTH Alumni, Stiftelsen , , , Kungliga Vetenskapsaka- demien, Statens konstmuséer, och Stiftelsen . Organisationer/föreningar m.fl , Projekt , , , för kulturlandskap, vänner, Kommitten för Gustavianska parken, , , , Föreningen , , Pensionärsförbunds lokalav- delning , , Bo Hedskog och Svensk- Japanska Konsortiet för center. Enligt uppfattning motiverar det aktuella områdets natur- och kultur- värden ett förstärkt skydd grundat på ställningstagande. Behovet av och formen för ytterligare reglering måste bedömas utifrån situationen att mot- svarighet i landet knappast står att finna där så unika värden är utsatta för ett så omfattande och fortlöpande exploateringskrav. Frågan om det finns andra områden i som bör bli föremål för motsvarande skydd bör dock ingå i bedömningen av vilken form av skydd som skall väljas. En fördjupad argumentation behövs för den lagtekniska lösningen. Dagens regler i 3 kap. 1 § naturresursagen om skydd mot påtaglig skada ger enligt det inledande skyddet som eftersträvas om, som i förslaget, sista stycket om tätortsutveckling m.m. undantas. Det främjar dock inte till- lämpningen av 3 kap. att i den nya 7 § upprepa innebörden av 1 § i sak och införa begreppet förvanska istället för det vedertagna begreppet påtaglig skada. Den nya paragrafen bör, i likhet med 2-6 §§, utgöra den kompletterande/kvali- ficerande grunden för bedömningen av påtaglig skada samt den geografiska bestäm- ningen till 1 §.