prop · GI03160 · 1995-01-01 00:00:00 — De erfarenheter de svenska aktörerna skaffat sig genom suveränitetsstödet bör ligga till grund för ett vidgat säkerhetsfrämjande stöd i området. De säkerhetsfrämjande insatserna i skall fortsatt syfta till att befästa den nationella suveräniteten och bygga upp vitala statsfunktioner. Sedan de första suveränitetsstödsprojekten beslutades , har beslut om fattats inom suveränitetsstödet. För innevarande budgetår finns anslagna för dessa ändamål. Stödet har utgått till kust- och gränsbevakning, polis och tull, säkerhetspolitisk kompetensuppbyggnad, civilförsvar och räddningstjänst. har okcså medverkat till uppbyggnaden av en försvarsmakt under demokratisk kontroll. Insatserna inom suveränitetsstödet har genomförts bl.a. av , , , , Styrelsen för psykologiskt försvar, , , , , , samt . Regeringen har beslutat om varje enskilt projekt. Nära hälften, eller , av stödet har gått till kust- och gränsbevakning, polis och tull. Merparten härav utgörs av 10 kustbevakningsfartyg samt utbildning av kustbevakningspersonal i de tre baltiska staterna. Den näst största posten avser utrikespolitiskt stöd i form av engångsbelopp om per land som lämnades för att underlätta det omedelbara återupprättandet av internationella förbindelser. Alla tre länderna har fått ett omfattande stöd i uppbyggnaden av sin räddningstjänst. Suveränitetsstödet har haft en civil och fredstida inriktning. Det som berör det militära försvaret har utgjort den minsta andelen av suveränitetsstödet och har främst omfattat ledarskapskurser i för estniskt befäl samt deltagande i svensk kadettutbildning av totalt ett tiotal personer från alla tre länderna. Därutöver medverkar svensk militär personal till utbildningen av den gemensamma baltiska bataljonen för fredsbevarande insatser (BALTBAT). Förutom att kunna delta i FN:s fredsbevarande insatser bidrar projektet till att förmedla kunskaper i demokratisk kontroll över och demokratisk anda i krigsmakten, språkkunskaper i stor skala samt ett internationellt deltagande. Stödet till BALTBAT kommer att utgöra ett av de viktigaste säkerhetsfrämjande projekten. Framöver kommer även väsentliga insatser att göras för att stödja uppbyggnaden av övervakningssystem för land- och sjögränsen i de tre baltiska länderna. Från svensk sida har eftersträvats en samverkan med andra länder i suveränitetsstödet till de baltiska staterna. Detta har särskilt gällt de nordiska länderna, , , och . Ett konkret exempel är samarbetet kring upprättandet och utbildningen av BALTBAT. De säkerhetsfrämjande insatserna i kommer att fokusera på ovannämnda områden. Särskilt kommer stöd till hela rättsprocessen - polis, åklagare, domstol, kriminalvård och lagstiftning - att övervägas. Bekämpande av de s.k. lågnivåhoten - organiserad brottslighet, smuggling, illegal invandring - förtjänar kraftfulla stödinsatser. Behovet av ett fortsatt utrikes- och säkerhetspolitiskt stöd i fråga om kompetens- och kunskapsutveckling torde bestå. Långsiktighet i planering och åtaganden är viktig. Även utanför närområdet har säkerhetsfrämjande insatser genomförts med finansiering från andra anslag. Som stöd till av koordinerade insatser för att mildra effekterna i grannländerna av sanktionerna mot har lämnats bidrag om för en gränsövergång mellan och . Vidare har utfäst bidrag om ca till två forskarcentra, som har upprättats i (ISTC) och i (ISU). Syftet med dessa centra är att ge experter på massförstörelsevapen möjlighet att använda sina kunskaper för fredliga ändamål. Inte minst för att underlätta de central- och östeuropeiska ländernas agerande inom det internationella samarbetet görs en viktig insats genom att med regelbunden kursverksamhet bidra till utbildningen av de nyetablerade utrikesministeriernas diplomater. De säkerhetsfrämjande insatserna bereds av Utrikesdepartemetet, i samråd med främst Försvarsdepartementet och berörda myndigheter. Regeringen kommer, bl.a. genom en utsedd särskild biträdande statssekreterare, att intensifiera insatserna och metodutvecklingen på detta område. 5 Att fördjupa demokratins kultur Regeringens bedömning: skall bidra till att fördjupa demokratins kultur i , en kultur som bärs upp av det civila samhällets alla aktörer. Stödet kommer att inrik- tas på bl.a. uppbyggnaden av rättsstatens institu- tioner, fria och självständiga media, integre- ringen av minoriteter samt ökad jämställdhet. Ett av de viktigaste inslagen i demokratiarbetet är de insatser som görs av folkrörelser och andra enskilda organisationer. Regeringen bedömer det angeläget att öka möjligheterna för organ knutna till politiska partier i att erhålla finansiering för insatser i . Regeringen vill också öka stödet till kulturut- byte, högskole- och forskningssamarbete som är väsentliga för integrationen i den västeuropeiska gemenskapen. Den demokratiska omvandlingen i har omvandlat länderna med en kraft och hastighet som varit oväntad för de flesta. Kraven på politiska och ekonomiska reformer växte fram inifrån de kommunistiska samhällena. Processen gavs i väst ett betydande allmänt politiskt stöd. De västliga demokratiernas beredskap att aktivt stödja frigörelsen med ekonomiskt stöd och expertstöd var emellertid begränsad i inledningsskedet. Program för omfattande stödinsatser också för att stärka demokratin har sedermera utvecklats - såväl bilateralt som multilateralt. Den demokratiska processen fortsätter att överlag utvecklas positivt i regionen. I de flersta länder, som t.ex. i närområde och de baltiska staterna, har demokratin konsoliderats på ett förtroendeingivande sätt. uppvisar andra länder, bland dem , fortfarande betydande intern oenighet och oklarhet om synen på demokrati och demokratins väsen. Välförankrad demokrati är en förutsättning för stabilitet och säkerhet i vårt närområde. Demokrati handlar inte bara om fria val och bygger inte heller uteslutande på effektivitet. Den fungerande demokratin är en del av en samhällskultur som bygger på olika erfarenheter. En förutsättning är dock en gemensam syn om vissa grundläggande värden. Där måste finnas en vilja att respektera mänskliga rättigheter, ett förtroende medborgarna emellan och en vilja att verka för det gemensamma. Respekten för de mänskliga rättigheterna är en förutsättning för att en utveckling i demokratisk riktning skall kunna få fotfäste i samhället. Bland dessa rättigheter är yttrandefriheten avgörande för ett öppet politiskt klimat och partipolitisk mångfald. Fria och rättvisa val är ett uttryck för befolkningens delaktighet i den politiska processen - men inte den enda. Att bygga hållbara demokratiska strukturer och institutioner är en långsiktig process på många olika nivåer. För en hållbar demokratisk kultur krävs väl fungerande folkrörelser och partier som förmår uttala sina politiska intressen. Det krävs emellertid också demokratiska institutioner som med öppenhet och ansvar utövar exekutiva, lagstiftande och dömande funktioner. Fria och självständiga media spelar härvid en utomordentligt viktig roll. Brist på demokratisk kultur kan riskera att urholka förtroendet för politiken, ibland också för demokratin och dess institutioner. Frustrationen i ett samhälle kan ta sig olika uttryck, från ointresse för politiska frågor via politikerförakt till antidemokratiska rörelser. Framväxten av folkrörelser och medborgerliga organisationer som medför ett livfullt civilt samhälle kan fånga upp frustration och engagera människor att påverka samhällsutvecklingen i en positiv riktning. Det är därför viktigt att ta vara på den kraft och omsorg som demokratirörelserna i de kommunistiska samhällena uppvisade under den politiska omvandlingens första tid. Det finns hot mot de nya demokratierna i . Men dessa kan överkommas och förtroendet mellan medborgarna förstärkas. I denna process kan internationellt samarbete spela en viktig roll. Erfarenhetsutbyte och kapacitetsutveckling i bred bemärkelse mellan människor, institutioner och organisationer kan lämna viktiga bidrag i processen. Det breda engagemanget från alla delar av det svenska samhället för att stärka demokratin - såväl på basplanet som på regional och statlig nivå - är en god utgångspunkt för att ytterligare kunna fördjupa demokratins kultur. Östsamarbetet bör, bland annat, stödja uppbyggande av förtroendeingivande offentliga institutioner, utvecklandet av ett civilt samhälle med livskraftiga folkrörelser och enskilda organisationer och utbildningsinsatser för exempelvis journalister. För är det av största vikt att öka och intensifiera det samarbete som syftar till att utveckla och stärka demokratins kultur i . Detta var också en huvudslutsats som drogs i den delrapport till översynen som gjorts av demokratistöd. I översynen beskrivs det svenska demokratistödet som volymmässigt otillräckligt. Vidare konstateras att det inte bedrivits någon sammanhållen och systematisk verksamhet för att stödja återupprättande och konsolidering av demokratin i samarbetsländerna. Det föreslås att den nya myndigheten skall få i uppdrag att utforma demokratistödet utifrån en sammanhållen strategi. Flera remissinstanser är kritiska till utredarens något snäva demokratibegrepp. Det framhålls att alla insatser som innebär kontakter mellan människor har en demokratikomponent. Invändningar förs fram mot metoden att mäta demokratistödet i andel av totalt beviljade anslag, då detta inte kan anses på ett korrekt sätt mäta bidrag till demokratiutvecklingen i samarbetsländerna. Regeringen anser att stödet till konsolidering och utveckling av demokrati, rättsstaten och de viktigaste samhällsinstitutionerna i samarbetsländerna är av central betydelse. Skall demokratimålet omsättas i verklighet måste metodarbete ges större vikt och möjlighet att utvecklas. Därför avser regeringen att under innevarande budgetår utarbeta ett uppdrag till den nya myndigheten att ta fram ett förslag till strategi för hur demokratistödet skall utformas och genomföras. Förändringarna i statliga strukturer och i förhållandet mellan stat och samhälle kommer att ta tid. Dessutom tillkommer omvandlingen av människors syn på demokratins väsen. Demokrati kan inte påtvingas utifrån, därtill är de egna nationella erfarenheterna alltför viktiga. Länderna i kan dock i omvandlingsprocessen använda erfarenheter utifrån - från länder med olikartade demokratiska lösningar - för att bygga egna samhällssystem. Demokratifrämjande insatser kan göras på många olika sätt och genomsyras i viss utsträckning så gott som hela samarbetet. Vid sidan av insatser som direkt syftar till att stärka demokratins och rättsstatens former bör ge ett ökat stöd till enskilda organisationers arbete, till kulturutbyte och till olika utbildningspogram. Regeringen uppskattar att det samlade demokratirelaterade stödet /96 kan komma att uppgå till . Det multilaterala stödet spelar härvidlag en viktig roll för att förmedla sådana erfarenheter utan att förespråka en viss modell. De komparativa fördelar multilaterala organisationer har på detta område måste tas tillvara. bedriver ett flertal samarbetsprogram, varav det största är "". Verksamheten spänner över områden som mänskliga rättigheter, media, utbildning, kultur, ungdomsfrågor, miljö, demokrati och rättsutveckling. En variant av programmet, kallat "bis", inrättades 1992 med inriktning på och övriga OSS-stater. Andra viktiga program är "" och "". "" (LOcal DEmocracy) syftar till utveckling av lokal demokrati i vid bemärkelse, dvs. regionala och lokala myndigheters infrastruktur, administration, maktfördelning, vallagar, minoritetsfrågor och gränsöverskridande samt interregionala samarbetsfrågor. Verksamheten är länderindelad. Samarbetsprogrammet syftar till utbildning i demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens grundvalar för särskilda kategorier av tjänstmän (åklagare, domare, poliser m.fl.). har bidragit med drygt fyra miljoner till program. samordnar flera multilaterala givares utbildningsinsatser för offentlig administration. inrättade ett särskilt sekretariat för stöd till den politiska och ekonomiska reformprocessen i (with European Economies in Transition, CCET). Sekretariatet ger tekniskt stöd i form av politisk-ekonomisk rådgivning samt arrangerar seminarier och konferenser där de central- och östeuropeiska länderna och diskuterar olika aspekter av den ekonomiska reformpolitiken. Vid centret finns en projektdatabas för humanitärt och tekniskt samarbete med länderna i . har även inrättat ett regionalt utbildningscentrum i skattefrågor i . etablerade ett program, , för reformering av statsförvaltningarna i , , , , Tjeckiska republiken och tillsammans med EU/PHARE. integrerades i CCET:s verksamhet och har utvidgats att även omfatta , , , och . Målsättningar är att ge stöd till uppbyggandet av ändamålsenliga och effektiva institutioner som kan upprätthålla marknadsekonomi och utgöra en bas i pluralistiska demokratiska samhällen. har bidragit till med , inklusive bidrag till . utvecklingsprogram (UNDP) samordnar världsorganisationens tekniska bistånd. FN kan främst genom UNDP spela en roll exempelvis när det gäller demokratistöd och offentlig administration. har bidragit med till som använts för insatser på detta område. I det uppdrag som regeringen avser utarbeta till den nya myndigheten att ta fram ett förslag till strategi för demokratistödet bör också analyseras relationerna mellan bilaterala och multilaterala insatser. 5.1 Demokratins former och rättsstaten Den omvandling som människorna genomför i länderna i är resultatet av breda folkrörelsers intensiva arbete för demokrati. Demokrati och politisk stabilitet kan endast nås genom ett öppet och vittförgrenat medborgerligt inflytande samt väl förankrade och fungerande rättsliga institutioner. En framträdande målsättning i utvecklingssamarbete har varit och kommer att vara att på olika sätt stödja en omdaning och förändring i de politiska systemen i länderna i . Den klara avsikten är att skapa förutsättningar för att öka medborgarnas inflytande och förbättra rättssäkerheten. Samarbetet skall främja organisatoriska förändringar och stärka medborgarnas möjligheter att bli delaktiga i det politiska livet. Det är viktigt att stödet för rättsstatens uppbyggnad möjliggörs genom insatser på alla nivåer i samhällsstrukturen, alltså även på lokal nivå. har avtal med och om kunskapsöverföring inom vissa områden av respektive lands rättsväsende. Samarbetet har tre huvudinriktningar; studiebesök i av domare från och , seminarier i samarbetsländerna med föreläsare från domstolar och i , rådgivning i olika avseenden vad gäller lagstiftningsarbete. Genom nya avtal utsträcks rättsutvecklingssamarbetet till åklaragarväsendets och kriminalvårdens områden. BITS finansierar arbetet. Omvälvningar i samhällssystemen i har förändrat förutsättningar för medierna. Utvecklingen går mot en fri och oberoende press, radio och TV. Vidgade kontakter med massmedia, journalistik och journalister i fungerande demokratier är en viktig faktor i utvecklingen av en fri och oberoende journalistik. BITS har därför finansierat fortbildning av journalister i . Stöd har även givits för migrationspolitiskt samarbete mellan staterna i . har därvid gjort en utfästelse om ett stöd på (ca ) till Internationella migrations-organisationen (IOM) för sådan verksamhet. Arbetet utföres i nära samarbete med de nordiska regeringarna och samordnas från i . Arbetet syftar främst till att underlätta för återvändande ryssar från andra f.d. sovjetrepubliker. Regeringen avser att vidareutveckla denna typ av insatser, samt även stödja insatser som främjar kontakter mellan parlament och mellan regeringsmaktens utövare, insatser för rättsväsendets utformning, t.ex. lagstiftning och juristutbildning, samt bättre kännedom om den offentliga förvaltningens organisation och arbete i ett modernt och öppet samhälle. Svenskt stöd för lantmäteri och fastighetsregistering har stor betydelse för att skapa fungerande äganderättsförhållanden. Svenska kommuner deltar aktivt i arbetet med att främja demokrati i genom det vänortssamarbete som bedrivs mellan kommuner i och länder på andra sidan . Med finansiering av BITS kan kommunerna genom erhålla statliga medel för fördjupat vänortssamarbete. De svenska kommunerna kan med sin erfarenhet och kunskap vara till stort stöd och hjälp när det gäller kommunala nyttigheter som möjlighet att främja svenskt näringsliv ges. Kommunernas möjligheter att under vissa förutsättningar bedriva tjänsteexport regleras i lagen (1986:753) om tjänsteexport. Kommunerna kan också med stöd av lagen (1994:693) om rätt för kommuner, landsting och kyrkliga kommuner att lämna internationell katastrofhjälp och annat bistånd, efter regeringens tillstånd stödja ett land med t.ex. utrustning, rådgivning eller utbildning. Regeringen har anvisat sammanlagt för en försöksverksamhet med regionalt samarbete mellan svenska länsstyrelser och regionala organ i Östersjö- och Barentsregionerna. Samarbetet avser kunskapsöverföring inom verksamhetsområden. BITS, som disponerar medlen, har fått i uppdrag att utarbeta riktlinjer för och utvärdera försöksverksamheten. En viktig roll förutses det planerade internationella och fria val () kunna komma att spela i samarbetet med länderna i . Institutets övergripande syfte är att främja hållbar demokrati. Regeringen avser att undersöka det närmare behovet av stöd till de nationella och lokal val som genomförs. Det är av stor betydelse att de kommande valen i kan genomföras under fullt demokratiska former. 5.2 Stöd till folkrörelser och enskilda organisationer De enskilda organisationerna spelar en avgörande roll i formandet av demokratiska samhällen. En stark folkrörelseorganisation och ett livligt föreningsliv är oftast i sig ett skydd mot missbruk och övergrepp från makthavarna i demokratiskt svaga länder. Folkrörelsernas bildande verksamhet gör dem till ett framstående instrument för spridande av nya tankesätt. Initiativ inom dessa rörelser har oftast större genomslagskraft än vad statliga eller samhälleliga organ har. Ett viktigt led i det svenska stödet för folkrörelseorganisationer bör vara vara att genom dessa organisationer främja kvinnors och ungdomars aktiva deltagande i samhällsbyggandet. I arbetet med att bygga upp enskilda organisationer i vårt närområde skapas en viktig grund för att stabilisera demokratin. Inte minst väsentligt i det sammanhanget är att få till stånd en väl fungerande folkbildningsverksamhet. genomfördes en utvärdering av bidragen till enskilda organisationers samarbete med . Den konstaterade att stödet till enskilda organisationer fungerade tillfredsställande. Vissa förslag till effektivisering föreslogs och har genomförts. I den gjorda översynen dras inga egentliga slutsatser om effekterna av stödet till enskilda organisationer. Utredaren anser att insatserna varit små och sinsemellan fristående. En sammanhållen strategi på området har saknats. Remissvaren framhåller all kontaktskapande verksamhet som central ur ett demokratiskt perspektiv. Regeringen anser att det är viktigt att ta vara på det engagemang och intresse som den svenska allmänheten har visat för att hjälpa människorna i regionen. Regeringen beräknar en ökning av anslagen för samarbete genom enskilda organisationer, från 1994/95 till under det förlängda /96, en ökning med ca på årsbasis. medlemskap i öppnar möjligheter för svenska organisationer att erhålla finansiellt stöd från EU:s olika program, bl.a. demokratiprogramet. Regeringen anser det angeläget att svenska organisationer kan ta tillvara de möjligheter som EU:s program erbjuder. Den nya myndigheten kommer ha en viktig samordningsfunktion för sådana insatser. En informationsskrift kommer att ges ut för att underlätta för de enskilda organisationerna. En demokratisk rättstat kräver en parlamentarisk grundval med ett väl förankrat partiväsende. Partisystemet i flera av samarbetsländerna är fortfarande i en utvecklingsfas. Många politiska partier som verkar i har en svag ideologisk grund och saknar i flera fall rikstäckande organisation. Det är viktigt att partier företräder breda intressen och inte enbart en liten elit. Oppositionens roll är av central betydelse. I syfte att utreda möjligheterna till statsfinansierat stöd från organ knutna till partier i till partier i mottagarländerna tillsatte regeringen en utredning vars betänkande Demokratier kräva dessa partier! (Ds 1994:63) överlämnades och därefter remissbehandlades. Utredningen föreslår i betänkandet insatser av organ med anknytning till svenska politiska partier i syfte att stödja partiuppbyggnad i såväl som utvecklingsländer. Förslagen innebär att nu gällande regler för samarbetet ändras, så att stöd till insatser med politiska organisationer som givare och mottagare kan beviljas. Utredningen föreslår att finanisieringen av den nya formen av demokratibistånd bör ske genom att särskilda medel avsätts inom biståndsbudgeten för fördelning till organ knutna till de riksdagspartier som vill bedriva demokratifrämjande samarbete. Fördelningen av medel föreslås grundas på ett fast belopp om till varje riksdagsparti, samt ett tillägg om per riksdagsmandat. En särskild samrådsnämnd bör inrättas. Regeringen anser att ett stöd till utvecklingen av partier i Central- och Östueropa bör införas. Under förutsättning av godkännande och i samråd med riksdagspartierna, avser regeringen att inleda en försöksverksamhet, i huvudsak i enlighet med utredningens förslag. För demokratifrämjande insatser genom partianknutna organ i såväl som i utvecklingsländer föreslår regeringen att avsätts /96. Av dessa bör belasta littera G och littera C. Det bör stå de partianknutna organen fritt att välja geografisk fördelning av medlen. Utöver detta direkta partianknutna stöd, anser regeringen att organ knutna till partier även fortsättningsvis skall ha möjlighet att söka bidrag via anslaget för stöd till folkrörelser och enskilda organisationer, såsom föreslås i utredningen. Detta stöd kan vara mer allmänt inriktat, t.ex. genom att främja kvinnors och ungdomars deltagande i politik och samhällsliv, bidra till att skapa goda villkor för folkbildningsarbete och liknande. Stödet bör ges till långsiktiga politiska demokratiinsatser. Härvid skall de allmänna villkor för stöd genom folkrörelser och enskilda organisationer gälla, som bl.a. innefattar organisationernas egeninsats. Länderna kring har starka kulturella band som endast har varit avklippta sett ur ett historiskt perspektiv. Det kulturella samarbetet är en viktig länk i strävandena att uppnå goda och varaktiga grannlandsförbindelser. () har till uppgift att främja internationella kontakter genom bl.a. kulturutbyte. SI har , med början , samarbetat med länderna i inom kulturområdet. När SI fick ta ansvar för en del av östsamarbetet innebar det därför inte några nya uppgifter för institutet. SI:s program för kulturutbyte med finansierar ett brett utbyte, utan avgränsning till närområdet. SI delar upp kulturutbytet i sex huvudområden: film, litteratur, musik, teater/dans, utställningar och tvärkulturella projekt. /91-1993/94 har sammanlagt ca avdelats för kultursamarbete. Från och med /94 finansieras även projekt inom det kulturella Ars Baltica, kulturevenemang där minst fem av staterna kring deltar. Programmet har lett till att betydelsefulla kontaktskapande projekt har kunnat förverkligas, varav främst kan nämnas översättar- och författarcentrum i . Av totalsumman för kultursamarbete har uppskattningsvis gått till närområdet - de baltiska staterna, och nordvästra . Bland dessa länder leder statistiken, både vad gäller antal projekt och sammanlagt belopp. Största antal beviljade projekt och totalt beviljade anslag har gått till utställningar, med musik på andra plats. Översynen har pekat på vissa brister beträffande projektens målformuleringar samt att uppföljning, utvärdering och redovisning av resultat har varit otillräckliga och bör göras till viktiga inslag i styrningen av programmen. SI framför i sitt remissvar att man finner kritiken berättigad och att man avser att se över dessa aspekter.