prop · GI03101 · 1995-01-01 00:00:00 — har tillsatt en kommitté som har till uppgift att arbeta med förordningens genomförande inom medlemsstaterna. Denna kommitté arbetar även med att utveckla kriterier för ackreditering av miljökontrollanter. SWEDAC är svenskt ackrediteringsorgan och det organ inom som har kompetens och erfarenhet inom ackrediteringsverksamhet. SWEDAC deltar vidare nationellt och internationellt inom olika samverkansorgan för ackreditering. Regeringen, som även hänvisar till resonemanget i avsnitt 6, delar bedömningen att SWEDAC bör utses till ackrediterings- och tillsynsorgan för miljökontrollanter. Det bör ankomma på regeringen att besluta i frågan om lämpligt organ. Ett sådant bemyndigande för regeringen bör anges i lagen. Enligt 23 § lagen (1992:1119) om teknisk kontroll kan beslut om ackreditering och därmed tillhörande frågor överklagas hos allmän förvaltningsdomstol (länsrätt). 10 Information och främjande Regeringens bedömning: Information och åtgärder enligt artikel 13 som har till syfte att främja företagens deltagande bör handhas av registreringsorganet respektive av befintliga organisationer (i första hand de regionala utvecklingsbolagen). Promemorians bedömning: Registreringsorganet bör ha hand om information samt tekniska stödåtgärder till små och medelstora företag. Registreringsorganet bör även ta hand om frågan om förordningens tillämpning och genomförande inom andra sektorer än industrin. Remissinstanserna: Remissinstanserna delar bedömningen i promemorian att information är av stor betydelse för att systemet skall bli framgångsrikt. Flera remissinstanser understryker också vikten av tekniska stödåtgärder för de små och medelstora företagen. Statskontoret anser att informations- och stödarbetet inte bör handläggas av registreringsorganet. Dess trovärdighet som behörigt organ kan skadas om man skall informera och ge tekniskt stöd. Statskontoret framhåller att andra aktörer såsom och kan ta hand om informationsåtgärder och tekniska stödåtgärder. Även RRV anser att information och främjandeåtgärder kan ges av myndigheter bl.a. och . understryker vikten av att stimulera näringslivet till ett mera aktivt miljöarbete bl.a. mot bakgrund av att godkända registreringar kan bli betydelsefulla för det svenska näringslivets konkurrenskraft på den europeiska marknaden. framhåller bl.a. att de mindre företagen har betydande svårigheter att bedriva ett rationellt miljöarbete. Skälen för regeringens bedömning: Varje medlemsstat skall med lämpliga medel se till att företagen informeras om innehållet i förordningen och att allmänheten informeras om systemets syfte och hur det är tänkt att fungera (artikel 15). Medlemsstaterna skall också främja alla företags och i synnerhet de små och medelstora företagens deltagande i miljöstyrnings- och miljörevisionsordningen genom att organisera eller stimulera tekniska stödåtgärder för att ge dessa företag den expertis och den hjälp som krävs för att följa de regler, villkor och förfaranden som anges i förordningen (artikel 13.1). Såväl information som tekniska stödåtgärder för att främja i synnerhet de små och medelstora företagens deltagande är frågor av utomordentlig betydelse för att systemet skall bli framgångsrikt. Regeringen delar bedömningen i promemorian att registreringsorganet bör ta hand om uppgiften att informera såväl allmänheten som företagen. Regeringen kan inte finna att denna uppgift skulle kunna skada registreringsorganets trovärdighet. I frågan om främjandeåtgärder delar regeringen de synpunkter som förts fram av bl.a. Statskontoret och RRV att uppgifterna bör spridas på flera aktörer. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att utveckla en ändamålsenlig rådgivning (i första hand experthjälp för att utforma och upprätthålla system för miljöstyrning) till framförallt de små och medelstora företagen. Detta arbete bör ske i samråd med . Regeringen vill framhålla att de regionala utvecklingsbolagen och deras helstatliga moderbolag har ett flertal uppgifter när det gäller att på olika sätt ge råd till småföretagen. Utvecklingsbolagen bör kunna erbjuda sådan rådgivning som avses i artikel 13. Enligt artikel 14 får medlemsstaterna försöksvis tillämpa bestämmelser som motsvarar förordningens inom andra sektorer än industrin. Regeringen avser att ge i uppdrag att lämna förslag om hur förordningens bestämmelser lämpligen anpassas för att kunna tillämpas inom andra sektorer än industrin, såsom handel och distribution och inom den offentliga sektorn. Detta arbete bör ske i samråd med berörda organ, exempelvis och trafikverken. Regeringens förslag: Kostnaderna för ackreditering och registrering bör efter ett inledningsskede täckas av avgifter, liksom kostnaderna för information. I inledningsskedet finansieras dessa kostnader genom omprioriteringar inom ramen för befintliga medel. Åtgärder enligt artikel 13 som har till syfte att främja företagens, i synnerhet de små och medelstora företagens, deltagande kan finanserias inom ramen för befintliga resurser. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser anser att kostnader för information och stödåtgärder bör finansieras särskilt. Statskontoret och RRV anser dock att systemet i sin helhet skall avgiftsfinansieras. Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 11 får ett avgiftssystem införas i enlighet med regler som fastställs av medlemsstaterna för att täcka kostnaderna för att handlägga registreringen av anläggningar, ackrediteringen av miljökontrollanter och för att främja gemenskapens ordning. Regeringen delar bedömningen att kostnaderna för ackreditering och registrering bör efter ett inledningsskede täckas av avgifter liksom kostnaderna för information. Det bör ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om sådana avgifter som avses i artikel 11. Ett sådant bemyndigande för regeringen bör tas in i lagen. Kostnaderna för ackrediterings- och registreringsorganens inledande verksamhet inklusive initialkostnaderna för informationsarbetet bör täckas genom omprioriteringar av befintliga medel inom Miljö- och naturresursdepartementets och verksamhetsområden. Från fjortonde huvudtitelns anslag A2. Bidrag till miljöarbete för /95 omfördelas högst till vissa initialkostnder. Åtgärder enligt artikel 13 som har till syfte att främja företagens, i synnerhet de små och medelstora företagens, deltagande bör kunna handhas av främst de regionala utvecklingsbolagen och kan finansieras inom ramen för befintliga resurser. Förordningen offentliggjordes i de europeiska gemenskapernas tidning och trädde ikraft (artikel 21) dvs. Enligt artikel 18 skall behöriga organ som ansvarar för genomförandet av de uppgifter som föreskrivs i förordningen vara utsedda . Förordningen skall börja tillämpas fullt ut . Den svenska lagen bör träda i kraft . Förteckning över remissinstanserna och sammanfattning av remissyttranden över departementspromemorian Ds 1994:99 EMAS - ett system för miljöstyrning och miljörevision Förteckning över remissinstanser som lämnat synpunkter , , , , (), , Styrelsen för teknisk ackreditering (SWEDAC), (), i (SIS - Miljömärkningsstyrelsen), , , , , , , kommun, , , , , , , , (TCO) akademikers centralorga- nisation (), i (LO), Svenska arbets- givareföreningen (SAF), , , Föreningen i , , , Telefonaktiebolaget , , , , . Statskontoret: Införandet av EMAS förefaller ligga väl i linje med den s.k. sektorsprincipen vars innebörd är att varje sektor i samhället har ansvar för att lösa miljöproblem som uppstår inom den egna sektorn, vidta åtgärder och stå för kostnaderna för dessa. Systemet underlättar för de företag som vill arbeta aktivt med sina miljöfrågor. Det ger enligt vår uppfattning även goda förutsättningar for effektivisering av tillsynsmyndigheternas verksamhet. Det är alltså angeläget att införandet blir framgångsrikt och får en god anslutning från näringslivet och affärsverk eller motsvarande. Även tillämpning inom offentlig sektor utanför affärsverken bör vara intressant. För detta krävs dock troligen en utredning och en översyn för anpassning till de mångskiftande statliga och kommunala verksamheterna. : EG:s förordning om ett system för miljöstyrning och miljörevision (EMAS) kan bli ett kraftfullt medel för minskad miljöbelastning från industriell verksamheter. En förutsättning härför är dock självfallet att många verksamheter väljer att ansluta sig till systemet. Detta i sin tur torde vara en funktion av marknadens efterfrågan på godkända anläggningar och i vad mån systemet bedöms trovärdigt vad gäller att peka ut sådana. Mycket talar dock för att en godkänd miljöredovisning i enlighet med EMAS-förordningens krav kan bli ett betydelsefullt dokument för en verksamhet i alla kontakter med allmänhet, kunder, långivare, försäkringsbolag och andra intressenter, som fäster värde på att verksamheten bedrivs på ett från miljösynpunkt godtagbart sätt. Följaktligen kan systemets implementering komma att få en inte oväsentlig betydelse för svenskt näringslivs framtida konkurrenskraft. , : har inget att erinra mot förslagen om hur EG:s system för miljöstyrning och miljörevision skall inkorporeras i svensk lagstiftning och tillämpas. : ser positivt på den harmonisering av regler mellan stater som sker till följd av och EES-lagen. Harmoniseringen syftar till att få bort nationella hinder för gränsöverskridande handel och stimulerar därigenom konkurrensen på den svenska marknaden. Verket ställer sig därför i allt väsentligt positivt till innehållet i promemorian. , KO: Den underliggande EG-förordningen begränsar möjligheten för företag att i marknadsföringen använda en s.k. deltagarförsäkran eller den aktuella symbolen. Enligt promemorian (s.11) är det tänkt att dessa restriktioner ska sanktioneras genom marknadsföringslagen. Inskränkningarna vad avser användningen av deltagarförsäkran respektive symbol är dock av den arten att de ter sig tveksamma från tryckfrihetsrättsliga utgångspunkter. Denna aspekt har inte alls uppmärksammats i promemorian. Härtill kommer enligt vår mening att det inte är klart var gränsen går mellan lovlig och förbjuden användning av deltagarförsäkran. En precisering i lagen är nödvändig för den praktiska tillämpningen och inte minst med hänsyn till rättssäkerheten. Skall en koppling göras till marknadsföringslagen är det enligt vår mening nödvändigt att det sker uttryckligt i lagen, på motsvarande sätt som i t.ex. konsumentkreditlagen. I övrigt har vi inga kommentarer till promemorians förslag. , SNV: tillstyrker förslaget i princip. Flera frågor kräver dock ytterligare utredning, som i vissa avseenden redan har aviserats i promemorian. Följande behöver ytterligare klargöras - vilka konkreta arbetsuppgifter som skall utföras av registreringsorganets sekretariat och hur dessa ska finansieras - sekretariatets storlek och kompetensbehov - vem som ska utse registreringsorganets ledamöter - vad som ska ske med eventuella finansieringsöverskott , , , akademikers centralorganisation, samt : Dessa hade inga synpunkter med anledning av promemorian. : Kommunen anser att införande av ett system för miljöstyrning och miljörevision är ett steg i rätt riktning för att öka industrins och övriga aktuella sektorers ansvarskänsla och miljömedvetenhet i syfte att komma tillrätta med såväl de lokala som globala miljöproblemen. ges allmänheten möjlighet att få information om företagens påverkan på miljön och de insatser som görs från företagens sida att förbättra såväl sin egen som omgivningens miljösituation. Miljörevision bidrager också till att företagen får skriftliga bevis på att producerade varor tillverkats av material och i processer där miljöaspekterna haft en avgörande betydelse vid framställningsprocessen för den slutliga produkten. Dessutom bör miljöredovisningen ange hur företagets avfallsprodukter och slutliga produkter efter fullbordad livscykel kan inlemmas i naturens kretslopp. Därigenom skapar företagen också ett säljargument för en alltmer miljömedveten kundkrets. Kommu- nen vill särskilt betona vikten av att små och medelstora företag ges möjlighet att få någon form av ekonomiskt stöd för att kunna deltaga i systemet. Det är av avgörande betydelse för att få med så många företag som möjligt, för att systemet med miljörevision och miljöstyrning skall få avsedd effekt. : Strävan att främja en fortsatt förbättring av industrins miljöarbete stämmer väl överens med de åtgärder som vidtagits från kommunens sida i . bedrivs miljöarbetet med hjälp av ett miljöstyrningssystem som successivt utvidgas och förbättras. Viktiga delar i systemet är kommunens miljöpolicy, miljömål, miljörapporter och miljörevisioner. Den verksamhet som sker i regi utgör dock bara en del av den totala verksamheten inom kommunens gränser. Största delen av den industriella verksamheten i kommunen sker utan direkt påverkan. Det är därför positivt om industrins fortsatta förbättringar av miljöarbetet kan främjas genom frivilliga insatser på det sätt som har föreslagits. Kommunstyrelsen har ingen erinran mot de förslag som förs fram i departementspromemorian. kommun: Sammanfattningsvis anser vi att miljöstyrning och miljörevision enligt vad som anges i promemorian med bilagor är positivt för miljöarbetet inom industrin och även den offentliga sektorn. Ett företag som frivilligt ansluter sig till systemet lyfter upp miljöfrågorna inom företaget och det måste enbart vara till godo för miljön. Miljöarbetet inom deltagande företag blir mera heltäckande och genomarbetat . - - - Avslutningsvis kan vi konstatera att "EMAS" ligger i linje med vad som framkom i Miljöprojeket . I två delrapporter, nr 5 "Intern miljörevision - kommunala anläggningar" och nr 16 "Intern miljörevision - Industrier" konstateras att miljörevision i företag kan vara ett bra sätt att utveckla miljöarbetet i företag. Vi tillstyrker frivilligt deltagande i "EMAS" enligt förslaget. : mot bakgrund av att miljöstyrning utvecklas till att bli ett viktigt konkurrensmedel för företagen, ställer sig mycket positivt till ett system för miljöstyrning och miljörevision. Styrkan i det nu förslagna systemet ligger i att industri och miljöstörande verksamheter måste ta ett ökat sektorsansvar med avseende på miljöeffekterna av verksamheten i fråga. EMAS-systemet medför bl.a. att svenska företag, som ansluter sig till, sannolikt kommer att kunna stärka sin konkurrenskraft och därmed öka sina marknadsandelar, vilket i sin tur leder till goda förutsättningar för återbetalning av de kostnader som anslutningen till systemet medför. : har inget att erinra mot promemorians innehåll. Om förslagen om miljöstyrning och miljörevision utvidgas till att omfatta bl.a. den offentliga sektorn, dvs. bland andra landstingen, ligger dessa i linje med hur landstingen arbetar eller kommer att arbeta. En genomförd enkät till landstingen och medlemskommuner visar att mer än hälften av dessa har antagit miljöpolitiska program, dvs. i huvuddrag det som avses med miljöstyrningssystem. I ytterligare 7 landsting är program under antagande eller kommer att antas senast årsskiftet 1994/1995. Beträffande miljörevision visar enkätresultaten att 9 landsting genomför miljörevision. Revision avses påbörjas eller kan bli aktuellt i ytterligare 6 landsting. kan inte närmare ange om nämnda miljöpolitiska program och miljörevisioner uppfyller de krav som EG:s förordning anger. En grund finns eller kommer dock att finnas om förordningen från EG utvidgas till att gälla även den offentliga sektorn. , i vars yttrande samt , SAF instämde: EMAS - systemet har sina begränsningar. Det baseras på anläggningar och produktion, inte på en modern industriell helhetssyn av produkter "från vaggan till graven". Systemet kommer att utvecklas! Det är med stor tillfredsställelse vi noterar flera av de klara principiella ställningstagandena i promemorian. Vi anser dock att förslagen i praktiken bör renodlas så att rollfördelningen mellan myndigheter och industri klarare framgår. - - - Det bör framgå av promemorian att akronymen EMAS härrör sig från den engelska benämningen på förordningen: "Scheme". Vidare bör man också i nomenklaturen i den svenska översättningen uppmärksamma och tillvarata den utveckling, som pågår i ISO-arbetet beträffande miljöstyrningssystem. , TCO: TCO kan i princip ställa upp på de förslag som framförs i departementspromemorian. : Efter företagen genomgång finner föreningen ej anledning att invända mot helheten i förslagat. Föreningen anser dock att termen miljöstyrning skall bytas mot miljöledning. Detta mot bakgrund av att miljöledning kan ge en vidare tolkning än miljöstyrning. Dessutom får förmodas att termen ledning upplevs mer positivt än termen styrning. : ställer sig positivt till införande av ett frivilligt miljöstyrningssystem av typ EMAS. , SÅ: har inga särskilda synpunkter på sättet för införlivandet av den aktuella EG-förordningen svensk rätt. Förordningen avser i första hand industrin men kan försöksvis tillämpas på andra sektorer. Åkerinäringen tillhör tjänstesektorn och består genomgående av mindre och mycket små företag. Frivilligheten i systemet understryks därför. Så har engagerat sig i utveckling av kvalitetssäkring enligt ISO 9002 till åkeriverksamhet. Häri finns utrymme även för miljöstandard. Företagen bör genom sådan kvalitetssäkring även kunna säkerställa sitt miljöarbete. Telefonaktiebolaget : Vi tillstyrker förslaget i huvudsakliga delar men - - - begreppet miljörevision bör utgå i sammanhang som "Miljörevision" och "Lag om miljöstyrning och miljörevision". Miljörevision är ett etablerat begrepp inom näringslivet för internt kontrollsystem. Att nu införa en ny innebörd kommer att skapa förvirring. : Det är bra att det införs riktlinjer för miljöstyrning och miljörevision. Vår erfarenhet - som delas av många andra - är att lösningen på miljöproblemen i första hand inte är av teknisk natur utan att det handlar om att organisera miljöarbetet. - - - - Det är angeläget att man i miljöpolicy och mål ställer vissa minimikrav på produkter och verksamhet - annars kan ett företag eller organisation uppfylla EMAS trots att man t.ex. producerar produkter som är förkastliga ur miljösynpunkt. - EMAS säger inget om hur industrin påverkar miljön annat än att man åtminstone följer det egna landets lagstiftning. Vi vill därför poängtera att EMAS kan innebära konkurrensfördelar för industrier från länder med låga miljökrav i sin lagstiftning. - Enligt artikel 14 är det "tillåtet" att tillämpa bestämmelserna inom den offentliga sektorn. Enligt vår mening borde den offentliga sektorn redan från början omfattas av förordningen. har många landstingsverksamheter miljöreviderats. Dessutom har flera landsting antagit miljöprogram, där ett miljöledningssystem grundat på EMAS har införts. Vidare bör företag och organisationer utanför industrisektorn som enligt artikel 14 "försöksvis" tillämpar förordningen också ha rätt till en deltagarförsäkran. Behovet av svensk lagstiftning Statskontoret: Vi instämmer i bedömningen att förordningen bör införlivas i svensk rätt genom inkorporering i sin helhet. Den föreslagna lagen borde emellertid inte utgöra en separat lag utan inordnas på lämplig nivå inom ramen för den kommande regelverk. Nivån bör till del påverkas av den ändringsfrekvens som kan förväntas. Bl.a. kan följande föranleda ändringar: Vunna erfarenheter och översyn enligt artikel 20, anpassningar till framväxande standarder enligt artikel 12, utvidgning till andra sektorer enligt artikel 14, vidareutvecklat producentansvar för produkter. , PRV: Det primära ändamålet med promemorian är uppenbarligen att ge det nödvändiga beredningsunderlaget för inkorporering i svensk rätt av EG-förordningen 1836/93. Om förslaget, som följer ett numera etablerat mönster för införlivande av detta slags rättsakter, är föga eller inget att säga. PRV avstår för övrigt gärna från att diskutera i vad mån den frivilliga ordning för miljöstyrning etc som lanseras i förordningen är ändamålsenlig. Systemet kan ju, försiktigt uttryckt, framstå som rätt omständligt. räcker det emellertid inte att inkorporera förordningen rakt upp och ner. Den svenska lagstiftaren måste också träffa ett självständigt val i fråga om hur systemet skall administreras i vårt land. Framför allt måste det bestämmas vilka organ som här skall svara för ackreditering av miljökontrollanter enligt artikel 6, resp. ha hand om registrering enligt artikel 8. - - - PRV vill, för det fall det finns chans att påverka den svenska översättningen av EG-förordningen, reagera mot valet av ordet "revisor" som beteteckning på en person som har sådan allroundkompetens inom miljöområdet som anges i bilaga 2.C. Ordvalet kan inte annat än föra tanken till den yrkesgrupp som har räkenskapsgranskning som specialitet. Till nöds skulle här termen "miljörevisor" kunna sväljas. : - - - Det kan konstateras att den lägsta för miljörevision utgörs av nationellt gällande miljölagstiftning. Då ofta har bestämmelser för anläggningar som går utöver inom miljöområdet, måste svenska företag och anläggningar prestera mer än andra för att få vara med i systemet och använda kvalifikationssymbolen (enligt artikel 10). Mot denna bakgrund är det viktigt av konkurrensskäl att överväga kostnaderna för företagens anslutning och registrering i . Det internationella intresset ökar från främst investerare, banker och försäkringsbolag att få till stånd ett system för bedömning av företagens miljöprestationer och långsiktiga överlevnad. Detta kan ses som en form av "miljörankning" och miljösoliditetsbedömning som komplement till den ekonomiska bedömningen. Det är därför av utomordentligt stor betydelse för de svenska företagen att miljöstyrningssystemet blir effektivt infört och tillgängligt i fr.o.m . ser positivt på en utveckling där också kommunala verksamheter, t.ex. energiverk, avfallsbolag, vatten- och avloppsreningsverk m.fl. ansluter sig. : Det är inte självklart att en anpassning till artikel 4.7 kräver att sekretessregler införs i lag. , i vars yttrande samt , SAF instämde: I beskrivningen av EMAS-systemet bör det framgå att miljöstyrningssystemet är helheten. Likaså bör det framgå att systemet baserar sig på företagets anläggningar. Detta kan göras t.ex. genom följande beskrivning: "Företag som ansluter sig till systemet skall anta ett miljöstyrningssystem för anläggningen i fråga. Speciellt skall företaget därvidlag..." Miljöstyrning och miljörevision - myndighetsutövning Statskontoret: Vi delar bedömningarna av vad som är, resp. inte är myndighets- utövning. , RRV: RRV konstaterar att begreppet miljörevision är under utveckling. En omfattande diskusion pågår, inte minst på europeisk grund. Skillnader finns t.ex. när det gäller om produkter ingår i systemet eller inte. Innebörden av extern revision varierar, så också dennas relation till tillsynsmyndigheternas arbete. RRV konstaterar också att SNV:s nuvarande policy för miljörevisioner kommer att ses över av verket. Myndigheter ska också ha möjlighet att ansluta sig till systemet, enl. prop. 1993/94:111 "Med sikte på en hållbar utveckling". Enligt RRV:s uppfattning vore det värdefullt om miljörevisionen kunde utformas så att denna och andra former av revision berikar varandra. : delar de slutsatser som redovisas i departementspromemorian om att registreringsbeslut inte kan anses omfatta myndighetsutövning. Däremot innebär ackreditering och tillsyn av miljökontrollasnter myndighetsutövning. : Det är klokt om det svenska regelverket utformas så att det inte behöver ändras i grunden om graden av myndighetsutövning i hanteringen ökar. , i vars yttrande samt , SAF instämde: delar slutsatserna att ackreditering av och tillsyn över miljökontrollanter anses innefatta myndighetsutövning, medan registreringsbeslut inte formellt kan anses innefatta myndighetsutövning. Vi delar också slutsatsen att det frivilliga miljöstyrnings- och miljörevisionsarbetet inte ersätter tillsynsmyndigheternas arbete.