prop · GI0370 · 1995-01-01 00:00:00 — För registrering krävs att 1. full betalning enligt registret har erlagts för alla de aktier som ingår i det förut registrerade aktiekapitalet, 2. det sammanlagda nominella beloppet av tecknade och tilldelade nya aktier efter avdrag för de aktier som har förklarats förverkade och inte har övertagits av någon annan (ökningen av aktiekapitalet) uppgår till det belopp som avses i 11 § första meningen, 3. hälften av det belopp som skall betalas med pengar för de i den registrerade kapitalökningen ingående aktierna har betalts in, 4. all apportegendom enligt beslutet om nyemission är tillförd bolaget och all kvittning enligt samma beslut är helt verkställd, 5. auktoriserad revisor intygar att 3 och 4 har iakttagits; intyget från revisor om att 3 har iakttagits får i avstämningsbolag ersättas med en försäkran från värdepapperscentralen om att så har skett. I yttrandet skall revisorn beskriva apportegendomen och ange vilken metod som har använts vid värderingen av den. Särskilda svårigheter att uppskatta värdet av egendomen skall anmärkas; samt 6. behövliga ändringar av bolagsordningen har stadfästs. Genom registreringen fastställs ökningen av aktiekapitalet till det belopp som anges i första stycket 2. Om anmälan för registrering av beslutet inte har gjorts inom den i första stycket angivna tiden eller om genom lagakraftägande beslut har avskrivit en sådan anmälan eller har vägrat registrering, gäller vad som sägs i 11 §. Aktiekapitalet är ökat när registrering har skett. De aktier som har förklarats förverkade och inte har övertagits av någon annan blir därmed ogiltiga. De nya aktierna medför rätt till utdelning enligt vad som har bestämts om detta i beslutet om emission. Beslutet får dock inte innebära att en sådan rätt inträder senare än för räkenskapsåret under vilket aktierna skall ha slutligt betalts. Paragrafen innehåller bestämmelser om registrering av beslut om nyemission. Av bestämmelsen framgår att, om vederlaget för de nya aktierna skall utgöras av annat än pengar (apportegendom), en revisor skall intyga bl.a. att apportegendomen inte har åsatts högre värde än det verkliga värdet för bolaget. Av artikel 27.2 i kapitaldirektivet följer att om nyemission sker mot vederlag i apportegendom, denna skall redovisas i ett utlåtande från en eller flera oberoende sakkunniga som utses eller godkänns av en förvaltningsmyndighet eller en domstol. En sådan redovisning skall enligt artikel 10.2 beskriva egendomen och ange värderingsmetod. Som har framhållits i den allmänna motiveringen får auktoriserad eller godkänd revisor anses motsvara direktivets krav på sådana oberoende sakkunniga (se avsnitt 7.2, med hänvisning). Den gällande be- stämmelsen uppfyller emellertid inte helt direktivets krav ifråga om utlåtandets innehåll. Paragrafens första stycke, punkten 5 har därför kompletterats med en föreskrift om att revisorns intyg skall innehålla också en beskrivning av apportegendomen med uppgift om den värderingsmetod som har använts (jfr. 2 kap. 12 §). Styrelsen kan besluta om nyemission och om avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt enligt 3 § under förutsättning av bolagsstämmans godkännande. Bestämmelserna i 6-14 §§ skall därvid gälla i tillämpliga delar. Dessutom skall bestämmelserna i tredje stycket iakttas. I fråga om styrelsens begäran om bolagsstämmans godkännande skall 5 § tillämpas. Vad som där sägs om förslag till emissionsbeslut skall i stället gälla styrelsens beslut. Beslut av bolagsstämma att godkänna avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt enligt 3 § är giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Innan stämman godkänt emissionsbeslutet, får de nya aktierna inte föras in i aktieboken och beslutet inte anmälas för registrering enligt 13 §. Har en sådan anmälan inte gjorts från styrelsens beslut om emission, är emissionsbeslutet förfallet. Vad som har betalts för tecknade aktier skall i sådant fall genast betalas tillbaka. Paragrafen ger styrelsen möjlighet att på egen hand besluta om nyemission och om avvikelse från bolagsordningens föreskrifter om företrädesrätt. Styrelsebeslutet förutsätter emellertid ett efterföljande godkännande av bolagsstämman. I andra stycket har intagits en föreskrift om att det för ett sådant bolagsstämmobeslut fordras en majoritet med två tredjedelar av såväl avgivna röster som vid stämman företrätt aktiekapital. Bolagsstämman kan bemyndiga styrelsen att fatta beslut om en nyemission som kan ske utan ändring i bolagsordningen och att därvid avvika från aktieägarnas företrädesrätt enligt 3 §. Bemyndigande att avvika från aktieägarnas företrädes- rätt är giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Skall styrelsen kunna besluta om nyemission med de bestämmelser som avses i 7 § eller med avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt, skall detta särskilt anges i bolagsstämmans bemyndigande. Bemyndigandet skall innehålla bestämmelser om den tid, längst till nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken styrelsens beslut om nyemission skall fattas. Bestämmelserna i 5 § om förslag till emissionsbeslut skall tillämpas på förslag till bemyndigande. Bolagsstämmans beslut om bemyndigande skall genast anmälas för registrering. Innan registrering har skett, kan styrelsen inte fatta beslut om emission. Bestämmelserna i 6-14 §§ gäller i tillämpliga delar när styrelsen beslutar om emission med stöd av ett bemyndigande. Paragrafen ger möjlighet för bolagsstämman att bemyndiga styrelsen att fatta beslut om nyemission och att därvid avvika från aktieägarnas företrädesrätt. I första stycket har tillagts en bestämmelse om att ett sådant bemyndigande fordrar en majoritet om två tredjedelar av såväl avgivna röster som på stämman företrätt aktiekapital. Denna majoritetsregel motsvarar de majoritetsregler som har uppställts i 3 och 15 §§. När ett publikt bankaktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag offent- liggör eller på annat sätt till en vidare krets riktar en inbjudan att förvärva aktier eller teckningsrätter i bolaget, skall styrelsen upprätta en särskild redogörelse för bolagets förhållanden (emissionsprospekt) enligt 20-26 §§, om summan av de belopp som till följd av inbjudan kan komma att betalas uppgår till . Paragrafen innehåller bestämmelser om emissionsprospekt. En av förutsättningarna för att det skall föreligga skyldighet att upprätta emissionsprospekt har, enligt paragrafens hittillsvarande lydelse, varit att bolaget är skyldigt att ha auktoriserad revisor. Sådan skyldighet föreligger bl.a. om bolagets aktier är noterade vid börs eller auktoriserad marknadsplats. Med hänsyn till att rätten att vända sig till allmänheten för kapitalanskaffning nu avgränsas till publika aktiebolag bör skyldigheten att upprätta emissionsprospekt enbart gälla för publika bankaktiebolag. En ytterligare förutsättning för att skyldighet att utfärda emissionsprospekt skall föreligga har varit att summan av de belopp som kan komma att erläggas till följd av inbjudan uppgår till . Enligt 2 kap. 1 § lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument gäller numera - med vissa undantag - att prospekt skall upprättas av den som emitterar vissa fondpapper eller lämnar erbjudande om köp eller försäljning av vissa finansiella instrument. En förutsättning för detta är att summan av det belopp som kan komma att erläggas på grund av emissionen eller erbjudandet uppgår till . Med fondpapper avses härvid enligt 1 kap. 1 § samma lag bl.a. aktier och ob- ligationer samt sådana andra delägarrätter eller fordringsrätter som är utgivna för allmän omsättning. Det är lämpligt att i detta avseende anpassa be- stämmelserna om prospekt i förevarande paragraf till lagen om handel med finansiella instrument. Skyldighet att upprätta prospekt skall således föreligga redan när summan av de belopp som kan komma att erläggas till följd av emissionen uppgår till . Även konvertibla skuldebrev, skuldebrev med optionsrätt, optionsbevis och vinstandelsbevis får, när de utgivits av ett publikt aktiebolag, anses falla in under begreppet fondpapper i lagen om handel med finansiella instrument. Motsvarande anpassning av prospektreglerna har därför gjorts i 5 kap. 18 § där prospekt för dessa slag av värdepapper behandlas. Vid emission av skuldebrev mot betalning i pengar har aktieägarna företrädesrätt att teckna sig för förvärv av skuldebrev som om emissionen gällde de aktier som kan komma att träda i stället för skuldebreven eller nytecknas på grund av optionsrätt. Beslut av bolagsstämman att avvika från aktieägarnas företrädesrätt är giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Se kommentaren till 4 kap. 3 §. Styrelsen kan besluta om emission av skuldebrev och om avvikelse från aktie- ägares företrädesrätt under förutsättning av bolagsstämmans godkännande. Bestämmelserna i 4-6 §§ och 7 § första stycket skall därvid gälla i tillämpliga delar. I fråga om styrelsens begäran om bolagsstämmans godkännande skall 4 kap. 5 § tillämpas. Vad som där sägs om förslag till emissionsbeslut skall i stället gälla styrelsens beslut. Beslut av bolagsstämman att godkänna avvikelse från aktieägares företrädesrätt enligt 2 § första stycket är giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Emissionsbeslutet skall anmälas för registrering enligt 7 § tredje stycket när det har godkänts av stämman och teckningen av skuldebreven avslutats. Har en sådan anmälan inte gjorts från styrelsens beslut om emission, är beslutet förfallet. Se kommentaren till 4 kap. 3 och 15 §§. Bolagsstämman kan bemyndiga styrelsen att fatta beslut om en emission som kan ske utan ändring i bolagsordningen och att därvid avvika från aktieägarnas före- trädesrätt enligt 2 §. Bemyndigande att avvika från bestämmelserna om aktie- ägares företrädesrätt är giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Skall skuldebrev kunna tecknas mot tillskott av annan egendom än pengar eller med andra villkor eller skall avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt kunna göras, skall detta särskilt anges i bolagsstämmans bemyndigande. Bemyndigandet skall innehålla bestämmelser om den tid, längst till nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken styrelsens beslut skall fattas. Bestämmelserna i 4 kap. 5 § om förslag till emissionsbeslut skall tillämpas på förslag till bemyndigande. Bolagsstämmans beslut om bemyndigande skall genast anmälas för registrering. Innan registrering har skett, kan styrelsen inte fatta beslut om emission. Bestämmelserna i 4-7 §§ gäller i tillämpliga delar när styrelsen beslutar om emission med stöd av ett bemyndigande. Se kommentaren till 4 kap. 3 och 16 §§. Bestämmelserna i 4 kap. 20-26 §§ om emissionsprospekt skall tillämpas också när ett publikt bankaktiebolag eller aktieägare i ett sådant bolag offentliggör eller på annat sätt till en vidare krets riktar en inbjudan att förvärva sådana av bolaget utgivna skuldebrev, optionsbevis eller vinstandelsbevis som avses i detta kapitel. Emissionsprospekt behöver dock upprättas endast om summan av de belopp som till följd av inbjudan kan komma att betalas uppgår till . Se kommentaren till 4 kap. 19 §. Nedsättning av aktiekapitalet får ske för följande ändamål: 1. avsättning till omedelbar täckning av förlust enligt fastställd balans- räkning, om förlusten inte kan täckas av fritt eget kapital, 2. återbetalning till aktieägarna, eller 3. avsättning till reservfond eller till fond att användas enligt beslut av bolagsstämman. Nedsättning av aktiekapitalet kan genomföras genom 1. inlösen eller sammanläggning av aktier, 2. indragning av aktier utan återbetalning, eller 3. minskning av aktiernas nominella belopp med eller utan återbetalning. Om nedsättning av aktiekapitalet på grund av bristande betalning finns det bestämmelser i 4 kap. 14 § andra stycket. Om nedsättning genom inlösen av aktier enligt förbehåll i bolagsordningen finns bestämmelser i 8-8 b §§. I paragrafens första stycke, punkterna 1-3, anges de ändamål för vilka ned- sättning av aktiekapitalet får ske. För nedsättning enligt punkterna 2 och 3 fordras enligt 6 § rättens tillstånd. Domstolsprövningen enligt 6 § syftar till att skydda bolagets borgenärer och ger dessa möjlighet att kräva betalning eller ställande av säkerhet. Det är därför av betydelse vilka ändamål nedsättningen har. Nedsättning för avsättning till reservfond har i gällande rätt generellt hänförts till punkten 1 och någon domstolsprövning av nedsättningen har därför inte varit nödvändig. Denna ordning har emellertid inte ansetts stå i full överensstämmelse med kapitaldirektivet. Direktivet godtar i och för sig att nedsättning sker utan domstolsprövning under förutsättning att avsättning sker till en bunden reserv. Denna reserv får emellertid inte överstiga av aktiekapitalet (se artikel 33). Bankaktiebolagslagen tillåter att reservfonden är större än så. I själva verket är det vanligt förekommande bland svenska bankaktiebolag att ha en reservfond som är större än av aktiekapitalet. Det har inte ansetts lämpligt att ändra reglerna om reservfondens storlek. I stället har lagtexten ändrats så att det blir nödvändigt att inhämta rättens tillstånd också vid sådan nedsättning som sker för avsättning till reservfond. Nedsättning enligt första stycket punkten 1 kommer sålunda enbart att kunna ske för avsättning till täckande av förlust. Nedsättning för avsättning till reservfond upptas i stället i första stycket punkten 3. Nedsättning kan ske även i andra sammanhang än de som anges i första stycket. De delvis nya bestämmelserna i 8 - 8 b §§ behandlar nedsättning när det i bolagsordningen finns ett förbehåll om inlösen av aktier. Det kan vara nödvändigt att i samband med nedsättningen göra en avsättning till reservfond (se 8 a §). För att klargöra att dessa nedsättningsfall faller utanför den indelning som görs i denna paragrafs första stycke är det lämpligt att i fjärde stycket erinra om bestämmelserna i 8-8 b §§. Beslut om nedsättning av aktiekapitalet fattas av bolagsstämman, om inte annat följer av 8 §. Nedsättningsbeslutet får inte fattas förrän bankaktiebolaget blivit registrerat. Behöver bolagsordningen ändras, skall beslut om detta fattas först. Ett beslut om nedsättning får fattas innan ändringen stadfästs, om det sker under förutsättning att stadfästelse meddelas. Nedsättning för de ändamål som anges i 1 § första stycket 2 eller 3 får beslutas endast efter förslag eller godkännande av styrelsen. Bestämmelserna i 4 kap. 5 § om förslag till bolagsstämmans beslut och andra handlingar gäller i tillämpliga delar. Kallelsen till bolagsstämman skall alltid ange nedsättningsförslagets huvudsakliga innehåll. Av bestämmelserna i förevarande paragrafs tredje stycke följer att bolags- stämmans beslut om nedsättning skall föregås av att ett förslag till beslut samt att vissa ytterligare handlingar hålls tillgängliga för aktieägarna under minst före bolagsstämman. Kapitaldirektivet, artikel 30, innehåller en bestämmelse om att kallelsen till bolagsstämman skall ange syftet med nedsättningen och hur denna skall genomföras. I lagtexten har därför tillagts ett krav på att kallelsen skall innehålla uppgift om förslagets huvudsakliga innehåll. Häri ligger att kallelsen skall innehålla uppgift inte bara om storleken på den föreslagna nedsättningen utan också upplysa om ändamålet med nedsättningen samt ange om nedsättningen skall genomföras genom inlösen, sammanläggning, indragning eller minskning av aktiernas nominella belopp. Bolagsstämmans beslut om nedsättning är giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Vid bolagsstämmans beslut om nedsättning enligt 8 § gäller 8 kap. 12 §. Innebär nedsättningen att rättsförhållandet mellan redan utgivna aktier rubbas, är beslutet giltigt, om det har biträtts av samtliga vid stämman närvarande aktieägare som företräder minst nio tiondelar av aktierna. I följande fall räcker det för giltigt beslut att det har biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de på stämman företrädda aktierna, nämligen om 1. nedsättningen försämrar endast viss eller vissa aktiers rätt och samtliga vid stämman närvarande ägare av dessa aktier företrädande minst nio tiondelar av alla sålunda berörda aktier godkänner nedsättningen, eller 2. nedsättningen försämrar endast helt aktieslags rätt och ägare till hälften av alla aktier av detta slag och nio tiondelar av de på stämman företrädda aktierna av detta slag godkänner nedsättningen. Paragrafen är ny. Den innehåller beslutsförhetsregler avseende bolagsstämmo- beslut om nedsättning av aktiekapitalet. Denna fråga har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 9. Det i paragrafens första stycke första meningen angivna majoritetskravet är föranlett av artikel 40 i kapitaldirektivet och överensstämmer med vad som enligt lag fordras för ett beslut om ändring av bolagsordningen enligt 8 kap. 14 § såvida ändringen inte påverkar redan utgivna aktiers rätt. Kapitaldirektivets särskilda majoritetsregel gäller emellertid inte vid tvångsindragning av aktier på grund av föreskrift i bolagsordningen (se artikel 36). Med hänsyn härtill bör det inte fordras kvalificerad majoritet när bolagsstämman beslutar om nedsättning med stöd av 8 §. Om ett beslut om nedsättning innebär att rättsförhållandet mellan redan utgivna aktier rubbas, gäller enligt andra stycket ett särskilt strängt majoritetskrav, motsvarande vad som enligt 8 kap. 14 § första stycket fordras för ändring av bolagsordningen när rättsförhållandet mellan redan utgivna aktier rubbas. I bolagsordningen kan föreskrivas ett längre gående majoritetskrav än de i paragrafen angivna kraven (se 8 kap. 12 § andra stycket). Om nedsättningsbeloppet helt eller delvis skall användas enligt 1 § första stycket 2 eller 3, får nedsättningsbeslutet inte verkställas utan rättens tillstånd, såvida inte bankaktiebolaget genom nyemission tillförs ett belopp som minst svarar mot nedsättningsbeloppet. Om bankaktiebolaget vidtar åtgärder som medför att varken bolagets bundna egna kapital eller dess aktiekapital minskar till följd av nedsättningsbeslutet, får medge undantag från kravet på rättens tillstånd. Rättens tillstånd skall sökas senast efter det att nedsätt- ningsbeslutet har registrerats. Till ansökningshandlingen skall fogas bevis om registreringen. Rätten skall utan dröjsmål inhämta yttrande om och i så fall i vad mån nedsättningen kan komma att inverka på insättarnas rätt. Finner rätten med hänsyn till yttrandets innehåll att nedsättningen inte bör verkställas, skall ansökningen genast avslås. I annat fall skall rätten kalla bolagets borgenärer och förelägga dem som vill bestrida ansökningen att senast en viss dag skriftligen hos rätten anmäla detta. I föreläggandet skall anges att den som inte gjort sådan anmälan anses ha medgivit ansökningen. I kallelsen skall ett kortfattat sammandrag av inspektionens yttrande tas in. Kallelsen skall genast kungöras genom rättens försorg i Post- och . Tillstånd skall meddelas, om ansökningen inte bestrids eller om de borgenärer som bestrider den får full betalning eller betryggande säkerhet för sina fordringar. Att en insättare bestrider ansökningen utgör dock inte något hinder, om inspektionens yttrande ger grund för att meddela tillstånd. Om en borgenärs anspråk avser en sådan fordran på lön eller annan ersättning som har förmånsrätt enligt 12 § förmånsrättslagen (1970:979) eller en fordran på pension som har förmånsrätt enligt 12 eller 13 § samma lag, skall han inte kallas av rätten och har inte heller rätt till betalning eller säkerhet enligt fjärde stycket. Paragrafen innehåller bestämmelser till skydd för borgenärer vid nedsättning av aktiekapital. Bestämmelserna behöver inte tillämpas vid nedsättning som sker för avsättning till omedelbar täckning av förlust (se 1 § första stycket 1) eller i vissa i 8 § angivna fall. Om en nedsättning av aktiekapitalet kombineras med andra åtgärder som sammantaget leder till att aktiekapitalet bibehålls intakt, leder nedsättningsbeslutet inte till att borgenärerna kommer i en sämre situation än före beslutet. Av första stycket sista meningen följer att kan medge undantag från kravet på rättens tillstånd om nedsättning av aktiekapitalet görs för avsättning till reservfond eller för annat i 6 kap. 1 § första stycket 2 eller 3 angivet ändamål, förutsatt att bolaget vidtar åtgärder (exempelvis genom fondemission) som medför att varken bolagets bundna egna kapital eller dess aktiekapital minskar till följd av nedsättningsbeslutet. De väsentliga dragen i borgenärsskyddsreglerna är desamma som enligt gällande lagstiftning. Borgenärsskyddet skall således tillgodoses genom ett förfarande vid rätten. Rätten skall inhämta yttrande om och i så fall i vad mån nedsättningen kan komma att inverka på insättarnas rätt. Om rätten inte finner att ansökningen, med hänsyn till innehållet i yttrandet, genast bör avslås skall rätten kalla bolagets borgenärer. Kallelse skall ske genom kungörelse i Post- och . Paragrafens bestämmelser om kallelse av borgenärer skiljer sig från motsvarande bestämmelser i aktiebolagslagen genom att individuella kallelser till kända borgenärer inte förekommer här. Anledningen till avvikelsen är att aktiebolagslagens regler skulle för bankaktiebolag, med deras många borgenärer/insättare, medföra sådana praktiska olägenheter att ett nedsättningsförfarande skulle bli ohanterligt. Tillstånd till nedsättningen skall ges om ansökningen inte bestrids eller om de borgenärer som bestrider den får full betalning eller betryggande säkerhet för sina fordringar. Att en insättare bestrider ansökningen utgör dock inte något hinder, om inspektionens yttrande ger grund för att meddela tillstånd. I en sådan situation får man utgå ifrån att säkerhet inte behövs med hänsyn till bolagets ställning (se artikel 32.1, sista meningen). En grupp av borgenärer skall inte dras in i förfarandet vid domstolen. Detta framgår av femte stycket i förevarande paragraf. Genom en ändring i lagtexten har avgränsningen av denna borgenärsgrupp ändrats. Ändringen har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 9. Det hittillsvarande undantaget för "borgenär som tillika är gäldenär i samma rättsförhållande" har inte ansetts förenligt med direktivets krav (jfr artikel 32). Lagtexten har därför jämkats så att den numera endast gör undantag för borgenärer med sådana fordringar på lön, pension eller annan ersättning som har förmånsrätt enligt 12 och 13 §§ förmåns- rättslagen (1970:979). Dessa anses på grund av reglerna om lönegaranti redan ha betryggande säkerhet för sina fordringar. Övriga borgenärer som inte har omfattats av borgenärsskyddsreglerna kommer däremot att göra det i fortsättningen. I ett bankaktiebolag, vars aktiekapital utan ändring av bolagsordningen kan bestämmas till ett lägre eller ett högre belopp, kan i bolagsordningen tas in ett förbehåll att aktiekapitalet kan sättas ned genom inlösen av aktier, dock inte under minimikapitalet. Förbehållet skall ange ordningen för inlösningen och inlösningsbeloppet eller grunderna för dess beräkning. Om förbehållet förs in genom att bolagsordningen ändras, får det endast avse aktier som kan tecknas eller ges ut efter det att ändringen har registrerats. Har en fondemission ägt rum efter registreringen, får fondaktierna lösas in först när har förflutit från registreringen av emissionen. I denna och de båda följande paragraferna behandlas nedsättning av aktiekapital genom inlösen av aktier på grund av förbehåll i bolagsordningen. Paragrafen har ändrats endast genom att det tidigare tredje stycket har överförts till 8 b §.