prop · GI03158 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens förslag: En ny myndighet med uppgift att bl.a. bedriva forskning, utbildning, kompe- tens- och arbetslivsutveckling inom arbetslivsom- rådet inrättas. Skälen för regeringens förslag: I likhet med arbetsgruppens förslag anser regeringen att utgångspunkten för den nya myndighetens verksamhet är det som inryms i begreppet Forskning och Utveckling. Den huvudsakliga verksamheten består i att bedriva forskning. I princip kan forskningsverksamhetens nuvarande inriktning beskrivas som problemområden. Arbetsmiljöforskningen som består av flera delområden och som sammantagna utgör det största forskningsfältet. Forskning rörande arbetsorganisation, lokala samarbetsformer och i övrigt förhållandena i arbetet och på arbetsplatsen. Forskning om arbetsmarknadsrelationer och arbetsrättsligt inriktad forskning samt kvinno- och jämställdhetsforskning. Till forskningen kommer den nya myndighetens övriga delverksamheter, varav de viktigaste är: utbildning, kompetens- och arbetslivsutveckling, internationellt utbyte och samarbete samt information och dokumentation. De olika verksamhetsområdena berörs kortfattat i det följande. Den arbetslivsforskning som bedrivs vid och har till uppgift att ta ansvar för ett flertal åtaganden och forskningspolitiska perspektiv som kompletterar den forskning och de forskningstraditioner som finns inom högskoleväsendet. Den sektorsbedrivna arbetslivsforskningen vilar på speciella premisser i förhållande till forskningen vid universitet och högskolor. De kunskap- straditioner som präglar universitet och högskola är huvudsakligen teoretiska. Med ett teoretiskt synsätt betraktas praktiken ofta som tillämpad teori. Annorlunda blir utgångspunkten om forskningen - såsom fallet är med en stor del av arbetslivsforskningen - utgår från problem i arbetslivet. Då bildar praktiken grunden för själva kunskapssökandet och teoretiska kunskaper kan bidra med att öka förståelsen för de problem forskare och praktiskt verksamma möter. Därför bygger mycket av arbetslivsforskningen på ett nära samarbete mellan praktiker och forskare och därför finns inga skarpa gränser mellan forskningen, arbetslivets utveckling, utbildning och kunskapsförmedling, utan alla skall uppfattas som viktiga delar i arbetslivsforskningens kunskapsutveckling. Den nya myndighetens olika verksamhetsgrenar skall således ses i ett sammanhang som syftar till att främja kunskapsflöde mellan dem. Ett viktigt kriterium för arbetslivsforskningen är dess relevans för arbetslivets problem. Ett annat, som hänger nära samman med detta, är kravet på breda forskningsinsatser med en mångfald av discipliner och forskningsperspektiv. Utgångspunkten i komplexa arbetslivsproblem leder ofta till ett överskridande av disciplinära gränser och tvingar till vetenskaplig nyorientering. Gränsöverskridande forskning kräver noggrann kvalitetsbedömning. Den i sin tur måste utföras av företrädare från forskarsamhället som har djup förtrogenhet med de olika forskningsperspektiv som aktualiseras. Till sektorsforskningens uppgifter hör att ansvara för en kontinuerlig och långsiktig kunskapsutveckling inom respektive sektor. Denna utveckling skall präglas av en relevans- och problemorienterad forskningsansats. Den sektorsbedrivna arbetslivsforskningen har ett långsiktigt ansvar för en kunskapsutveckling som kan bidra till att beskriva, förklara och i förlängningen utveckla förhållandena på arbetsmarknaden och i arbetslivet. I och med att arbetslivet har blivit alltmer sammansatt ställer detta stora krav på arbetslivsforskningens långsiktiga förmåga att utveckla problemorienterade och mångvetenskapliga angreppssätt. Den föreslagna samorganiseringen av den forskning och utbildning, som bedrivs vid och , sammantaget med fortsatta och förnyade insatser rörande lokal och regional arbetslivsutveckling främjar inte bara långsiktiga förutsättningar för en mångvetenskaplig forskning om arbetsmarknad, arbetsliv, arbetsmiljö och arbetsrätt. Den ger också de organisatioriska förutsättningarna för att långsiktigt stödja en praktiknära och relevansorienterad utveckling av arbetslivsforskningen. Med samorganiseringen motverkas rådande barriärer mellan forskning och teori å ena sidan och arbetslivets utveckling å den andra. Med en gemensam för forskning, utbildning, insatser för arbetslivets utveckling och kompetensförnyelse stärks möjligheterna till nära kontakt, samverkan och ömsesidig påverkan mellan forskningen och arbetslivets utveckling. Samorganiseringen i en större ställer stora krav på såväl forskningsintegritet som bevarad forskningsidentitet. Organisationen skall därför utformas på ett sådant sätt att det inom skilda forskningsinriktningar ges bästa förutsättningar för att åstadkomma forskning av god kvalitet och god relevans inom arbetslivsområdet. bör utformas på sådant sätt att förekommande och nya forskningsinriktningar ges institutionella och därmed fortsatt goda möjligheter till en identitetsskapande utveckling. Förmedling av forskningsresultat sker mest effektivt genom utbildningsinsatser av olika slag. Den nya myndighetens utbildningsverksamhet skall omfatta forskarutbildning, medverkan i utbildning vid högskolor och universitet och vid andra externa utbildnings- och kursverksamheter som rör myndighetens verksamhetsfält. Myndigheten skall ansvara för att på uppdragsbasis och genom samarbete med andra utbildningsarrangörer, arbetsmarknadens parter och kunskapsmiljöer på lokal och regional nivå arrangera och stödja utbildningsinsatser av olika slag. Exempel på sådana utbildningsverksamheter som myndigheten bör stödja är olika utbildningar inom arbetslivsområdet och utbildning för företagshälsovård. Även verksamheten med regionala skyddsombud bör stödjas av denna nya myndighet. Den nya bör eftersträva en utökad medverkan i sådana kurser och utbildningsinsatser som anordnas av arbetsmarknadens parter. Där så bedöms lämpligt bör exempelvis myndighetens lärarkompetens tillvaratas vid sådana kurser och sådan utbildning som parterna var för sig och tillsammans bedriver i egen regi. Myndigheten bör i sin utbildningsverksamhet eftersträva samarbete och samverkan även med andra aktörer som bedriver olika former av arbetsmarknads- och arbetslivsorienterad fort- och vidareutbildning. I den nya myndighetens åtaganden bör ingå att i lämpliga sammanhang stimulera olika former av forskarmedverkan i utvecklingsprojekt. Dialog och samarbete mellan myndighetens forskare och företrädare för lokalt och regionalt arbetsliv, utgör en viktig grund både för att föra ut forskningsresultat och för att lägga grunden för en praktiknära och problemorienterad forskning vid myndigheten. och har erfarenhet av medverkan i utvecklingsprojekt på arbetsplatsnivå. Denna typ av verksamhet bör understödjas också i den nya myndigheten. Det kan ske genom att stimulera den egna myndighetens forskare till att initiera och aktivt medverka i lokala utvecklingsprojekt. Det kan också ske genom att myndigheten på uppdragsbasis ekonomiskt och kompetensmässigt stöder också andra intressenter att initiera och i samverkan med myndigheten genomföra olika typer av utvecklingsprojekt. Viktiga samarbetspartners för detta verksamhetsområde är näringsliv och offentlig sektor, arbetsmarknadens parter, små- och medelstora högskolor, universitet och andra FoU-inriktade kompetensmiljöer på lokal och regional nivå. Den nya myndigheten skall också ha ett ansvar för att utveckla kun- skapsförmedling på lokal och regional nivå genom att bl.a. förmedla resultat och erfarenheter från forskning och utbildningsverksamhet, utveckla metoder och former för kunskapsspridning, samverka med andra centrala myndigheter för att underlätta erforderlig samverkan på regional nivå. Erfarenheterna från Arbetslivsfondens verksamhet bör ligga till grund för denna verksamhet där främjande av kunskapsbildning skall ske utifrån företagens och de anställdas villkor och behov. Insatserna inom detta område skall syfta till att sprida och förmedla resultaten från myndighetens verksamhet till olika målgrupper. Genom att göra myndigheten känd inom och utom landet, skapas förutsättningar för dialog och erfarenhetsut- byte mellan myndigheten och externa aktörer på berörda verksamhetsområden. In- formationsinsatser och utåtriktade aktiviteter kan på så sätt bidra till att skapa ett efterfrågetryck från omvärlden på myndighetens verksamheter. Sådana efterfrågesignaler bidrar i sin tur till att identifiera och följa upp viktiga utvecklingsdrag på arbetsmarknad och i arbetsliv. Inom myndigheten kommer att finnas ett ansvarsbibliotek för arbetslivsfrågor. Internationellt utbyte och samarbete Verksamheten vid den nya myndigheten kommer att påverka och påverkas av internationaliseringen och motsvarande forskning inom EU. Ett omfattande samarbete och ett rikt kontaktnät finns mellan de befintliga myndigheterna och institutioner och organisationer i en mångfald länder, däribland de nordiska, EU-länderna och . EU-medlemskapet kommer att innebära att det europeiska samarbetet inom FoU-området kommer att intensifieras. Genom den gemensamma ges bättre förutsättningar för att medverka i och aktivt påverka en arbetslivspolitisk FoU-verksamhet på EU-nivå. bör organiseras som ett enrådighetsverk med en gene- raldirektör som chef. Generaldirektören bör anställas genom beslut av regeringen. Det bör ankomma på myndigheten att forma sin inre organisation. Regeringen anser vidare att ett särskilt råd bör inrättas vid institutet med representanter för bl.a. arbetsmarknadens parter och som får till uppgift att säkerställa en fortlöpande insyn i verksamheten. Ledamöterna i rådet bör utses av regeringen. 10 Rådet för FoU Regeringens förslag: Ett råd med uppgift att be- vilja medel till forsknings- och utveckling inom arbetslivsområdet inrättas. Skälen för regeringens förslag: I likhet med arbetsgruppens förslag övertas Arbetsmiljöfondens medelsbeviljning av ett Råd för forskning och utveckling inom arbetslivsområdet. Rådet skall ha till uppgift att bevilja medel till sådan forskning och utveckling som är av stor betydelse för arbetslivets utveckling i vid mening. Stödet skall i stor utsträckning ske inom ramen för långsiktiga och programinriktade satsningar av stor samhällsrelevans. En viktig uppgift bör också vara att efter ansökningsförfarande finansiera forsknings- och avhandlingsprojekt vid högskolor och universitet samt utvecklingsprojekt på arbetsplatser i företag och offentlig verksamhet. Rådet kan på så sätt bidra till att utveckla den nationella kompetensen på arbetslivsområdet och då inte minst i fråga om att utbilda forskare med arbetsvetenskaplig inriktning. Utöver högskolan finns ett flertal organ som bedriver forskning och utvecklingsprojekt av stor betydelse för arbetslivets utveckling. Som exempel kan nämnas (), () och (). Det är angeläget att forsknings- och utvecklingsrådet kan stödja olika projekt vid dessa och andra institutioner som arbetar med utveckling av teknik, metoder m.m. Rådet skall se till att resultaten från det forsknings- och utvecklingsarbete som finansieras av rådet kommer till nytta och praktisk användning. Rådet skall vidare i sin egenskap av finansiär främja internationellt samarbete och erfarenhetsutbyte. Rådets relevansorientering och inriktning mot inte bara forskningsfinansiering utan också mot finansiering av olika typer av utveckling bör återspeglas i rådets beslutsstruktur. Det är enligt regeringens mening naturligt att rådet har en styrelse som utses av regeringen och som får en sammansättning som representerar arbetsmarknadens parter och forskarsamhället. Det är betydelsefullt att arbetsmarknadens parter ges inflytande och möjligheter att ta ansvar för rådets verksamhet. Ett samarbete mellan parter och forskare ger förutsättningar för att tillvarata vetenskapliga krav och relevansorienterade bedömningar. Under styrelsen bör rådet ledas av en chef som anställs av regeringen. Det bör ankomma på rådet att forma sin inre organisation. Rådet skall lägga stor vikt vid att återkommande låta expertis och oberoende bedömare följa upp och utvärdera den forskning och utveckling som finansieras. Det är vidare angeläget att rådet kan besluta om fördelning av medel för projekt som löper över . Regeringen anser att det bör vara möjligt för rådet att fatta sådana beslut för en sexårsperiod. Det bör ankomma på regeringen att närmare precisera en högsta ram för sådana åtaganden. Regeringens förslag: När de båda nya myndigheterna inrättas skall Arbetsmiljöinstitu- tet, och Arbetsmiljöfonden läggas ned. Skälen för regeringens förslag: För att de föreslagna förändringarna i myndighetsorganisationen skall kunna genomföras är det angeläget att förberedelsearbetet påbörjas och bedrivs skyndsamt. Regeringen kommer därför att tillkalla en organisationskommitté med uppdrag att förbereda och genomföra den nya myndighetsorganisationen inom arbetslivsområdet. Detta bör ske i samverkan med arbetsmarknadens parter. Kommittén kommer naturligtvis att arbeta med förbehåll för beslut med anledning av denna proposition. I kommitténs uppdrag kommer det bl.a. att ingå att lämna förslag till budget för de båda myndigheterna inför regeringens beslut om regleringsbrev för /96 (se avsnitt 13). Den personal som arbetar i de nuvarande myndigheterna övergår till de nya myndigheterna. De föreslagna förändringarna i myndighetsstrukturen är att betrakta som en ren omorganisation av en etablerad verksamhet. Den nuvarande lokaliseringen av verksamheten bör därmed behållas så att huvuddelen av verksamheten finns i och och att den nuvarande forskningsverksamheten i behålls. En förutsättning för att kunna genomföra den nya myndighetsorganisationen är att nuvarande myndigheters lokaler kan utnyttjas. Regeringens förslag: De båda myndigheterna finan- sieras helt över statsbudgeten. Den medelsfond som finns knuten till Arbetsmiljöfonden avvecklas. Skälen för regeringens förslag: De nuvarande tre myndigheterna finansieras på olika sätt. och finansieras genom anslag över statsbudgeten. Arbetsmiljöfonden finansieras däremot genom arbetsgivaravgiften enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. Till Arbetsmiljöfonden finns knuten en särskild medelsfond. Regeringen föreslår att de nya myndigheterna helt finansieras via statsbudgeten. Detta förslag innebär ändring i lagen (1981:691) om soci- alavgifter. Ändringen innebär att och de båda nya myndigheterna kommer att finansieras av arbetarskyddsavgiften men att myndigheterna kommer att erhålla medel för sin verksamhet över statsbudgeten. I enlighet härmed har inom upprättats ett förslag till ändring i nämnda lag. Lagändringen bör träda i kraft . Vidare föreslår regeringen att den medelsfond som finns knuten till Arbetsmiljöfonden om ca 780 milj. kr avvecklas. På detta sätt kan den samlade medelstilldelningen för de nya myndigheterna disponeras under ett ramanslag (se nästa avsnitt). Regeringen har därmed också i sin medelsberäkning tagit hänsyn till de långsiktiga avtal som Arbetsmiljöfonden beslutat om och som förutsätter finansiering via nämnda medelsfond. Det bör ankomma på regeringen att besluta hur medelsfonden skall avvecklas under /96. Härmed tillgodoses också generella önskemål om bruttoredovisning av den statliga verksamheten på statsbudgeten 13 Anslagsfrågor för /96 I prop 1994/95:100 (bil.11) har regeringen föreslagit att i avvaktan på denna proposition beräknar medelstilldelning för , , och Arbetsmiljöfonden. Omfattningen av myndigheternas verksamhet framgår av nedanstående tabell. Utfall 1993/94 Anslag 1994/95 362 415 385 710 28 908 34 512 livsforskning Intäkterx Utgifter Medelsfond 1993/94 1993/94 per Arbetsmiljöfonden 587 783 625 029 785 433 x inkl. finansiellt netto Regeringen återkommer till dessa frågor med utgångspunkt från att två nya myndigheter inrättas och då ersätter , och Arbetsmiljöfonden. Någon organisationsförändring vad avser föreslås inte. Budgetförslaget innebär att den medelsanvisning som föreslås för de nya myndigheterna görs under det gemensamma ramanslaget B 2 Myndigheter inom arbetslivsområdet. 1993/94 Utgift 362 415 000 1994/95 Anslag 385 710 000 1995/96 Förslag 558 096 000 varav 372 064 000 beräknat för Anslaget avser verksamhet. () består av Arbetarskyddsstyrelsen (ASS) och (). ASS är central förvaltningsmyndighet för arbetsmiljö- och arbetstidsfrågor, utom i fråga om fartygsarbete, samt chefsmyndighet för YI. YI är regional tillsynsmyndighet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet. AV har enligt sin instruktion till uppgift att se till att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen samt, inom arbetsmiljöområdet, lagstiftningen om kemikaliekontroll och om tobak efterlevs. Vidare skall verket bl.a. utarbeta och sprida information i syfte att förbättra arbetsmiljön . I regleringsbrevet för /95 formulerades ett antal övergripande mål och verksamhetsmål för AV:s verksamhet. De övergripande målen är: - riskerna för ohälsa och olycksfall skall minska och - arbetsmiljön skall förbättras sedd ur ett helhetsperspektiv, dvs. från såväl fysisk, psykisk som social och arbetsorganisatorisk synpunkt. AV:s inkomster i den avgiftsfinansierade verksamheten beräknas för /96 uppgå till ca varav beräknas . Verkets avgiftsinkomster härrör till största delen från informationsverksamheten. En mindre del kommer från ersättning för uttag ur Informationssystemet om arbetsskador () samt ersättning för provnings- och granskningsverksamhet. En sammanfattande redogörelse för de verksamhetsmål som gällt för AV /93 - 1994/95 samt för resultatredovisningsdelen i ASS:s första årsredovisning, som avsåg /93, lämnades budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil. 11, s. 70-72). Antalet arbetsskador har fortsatt att minska. ASS anser att AV genom sin verksamhet i stor utsträckning har bidragit till den utvecklingen. Verksamheten delas in i tre verksamhetsgrenar nämligen Central myndighetsutöv- ning (tidigare Central tillsyn), Regional tillsyn och Särskild informations- verksamhet. Resultatredovisningsdelen i årsredovisningen för /94 har gjorts mer lättillgänglig. Ökad tonvikt har lagts på att redovisa verksam- hetens resultat samt olika metoder och insatser som bidrar till att öka kvali- teten i verksamheten. Vidare har arbetet med att utveckla olika modeller för och hjälpmedel i tillsynsarbetet redovisats. De i årsredovisningen angivna metoderna för styrning av verksamheten och redovisning av verksamhetens resultat är i allt väsentligt jämförbara med den information som lämnades . Det grundläggande resultatmåttet för AV:s verksamhet utgörs av ett antal väsentliga prestationer. För uppföljning av resursernas användning används bl.a. tidsredovisning. Utvecklingen av kostnadseffektiviteten inom verksamhetgrenarna Central myndighetutövning och Regional tillsyn har belysts i produktivitetstermer och inte med uppgifter om styckkostnader. ASS anger därvid att produktionen av antalet prestationer har ökat som kostnaderna har minskat. För den del av verksamhetsgrenen Särskild informationsverksamhet som finansieras med avgifter har information om intäkter och kostnader per produktområde lämnats. Sammantaget ges en positiv bild av AV:s insatser. De totala kostnaderna för AV för /94 uppgick enligt bokslutet till ca . Anslagskrediten uppgår till . RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några invändningar. RRV har bedömt att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. ASS har för det utsträckta /96 lämnat en förenklad anslagsframställning. ASS lyfter fram vissa områden som kommer att ställa ökade krav på AV:s verksamhet , bl.a marknadskontroll av produkter på arbetsmiljöområdet, möjligheten att ålägga arbetsgivare som bryter mot vissa föreskrifter beträffande bl.a. provning och kontroll av tekniska anordningar en sanktionsavgift samt sektorsansvaret för officiell statistik över arbetsskador och arbetsmiljö. De övergripande mål som gäller för perioden /93 - 1994/95 bör ligga fast. Regeringen har beslutat att de övergripande mål och verksamhetsmål som gällt för perioden /93 - 1994/95 utsträcks till att omfatta även /96. Resurser 1995/96 Årsredovisningen ger uttryck för en hög måluppfyllelse. För verksamhetgrenen Regional tillsyn redovisas att den kontrollerande rollen har stärkts ytterligare. Antalet arbetsställebesök har ökat avsevärt jämfört med föregående år. Vidare leder en ökande andel av inspektionerna till skriftliga krav, vilket är en indikator på att även precisionen när det gäller att nå de sämsta arbetsmiljöerna har fortsatt att öka. Inriktningen mot internkontroll har varit betydande. ASS anger att arbetet med att åstadkomma en fungerande integrering av arbetsmiljöarbetet med företagens och förvaltningarnas verksamhet i övrigt rymmer många problem och svårigheter och måste ses som en process på lång sikt. För verksamhetsgrenen Central myndighetutövning anges att genomförandet av harmoniseringen av svenska arbetsmiljöregler till EG-direktiv med anledning av har medfört att antalet utfärdade författningar har ökat markant . Handläggningstiden för ärenden har kortats ytterligare. ASS strävar efter att ha ett modernt, lättöverskådligt och väl fungerande regelverk. En kritisk utvärdering skall göras av hela den nuvarande regelmassan. Det viktiga deltagandet i det europeiska standardiseringsarbetet, i vilket ASS samverkar med de övriga nordiska centrala arbetarskyddsmyndigheterna, har varit mycket framgångsrikt. AV har genomfört ett centralt tillsynsprojekt i syfte att bättre kunna integrera frågor om kvinnors arbetsförhållanden i det löpande tillsynsarbetet. Frågor om våld och hot, som är ett ökande arbetsmiljöproblem, har ägnats stor uppmärksamhet. S.k. temadagar har anordnats kring frågor om bl.a. internkontroll och kränkande särbehandling. Samarbetet med Arbetslivsfonden, , och i frågor rörande arbetsanpassning och rehabilitering har varit omfattande. Ett antal uppföljningsbesök vid Yrkesinspektionsdistrikten har genomförts. Vid besöken har tagits upp frågor om bl.a. verksamhetens effektivitet, kvalitet och utveckling. Internutbildning är ett prioriterat område inom verket. ASS har målmedvetet satsat på att höja kompetensen hos personal, bl.a. när det gäller belastningsergonomiska och arbetsorganisatoriska aspekter. Skillnaden i resultat mellan olika produktområden som ingår i den avgiftsfinansierade verksamhetsgrenen Särskild informationsverksamhet har varit betydande även under den nu aktuella perioden. Liksom föregående år visar några av produktområdena underskott, men för den samlade avgiftsbelagda informationsverksamheten kan ett mindre överskott noteras. Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende AV. AV:s insatser för att förebygga och minska riskerna för ohälsa och olycksfall och förbättra arbetsmiljön utifrån ett helhetsperspektiv har varit omfattande. Effektiviteten i verksamheten har ökat, inte minst när det gäller Yrkesinspek- tionens insatser. Redovisningen avseende verksamhetens kostnadseffektivitet får anses tillfredsställande. Regeringen konstaterar med tillfredsställelse att AV utvecklar interna metoder för att öka kvaliteten i verksamheten och låter utomstående bedömare komma med synpunkter Det är angeläget att detta utvecklingsarbete och en löpande uppföljning fortsätter och att bedömningarna redovisas i verkets årsredovisningar. En fortsatt positiv utveckling kräver även insatser säväl i form av olika kompetenshöjande åtgärder, utveckling av metoder och tekniker i tillsynsarbetet som ytterligare koncentration kring frågor om utveckling av metoder och system för uppföljning av mål och resultat i verksamheten. Vidare är en fortsatt fruktbar dialog och samverkan mellan verksamhetsgrenarna inom den egna organisationen men också mellan verket och de två föreslagna myndigheterna inom arbetslivsområdet av stor betydelse, bl.a. för att inspirera till kreativitet och problemlösning inom de områden där behovet av insatser bedöms vara störst.