prop · GI03160 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringen anser det viktigt att det tekniska samarbetet och kapacitetsutvecklingen fortsätter med god kvalitet och förutser att gjorda erfarenheter gör det möjligt att integrera projekten i större program och koncentrera dem till mer långsiktiga insatser. Regeringen beräknar att bör användas för tekniskt samarbete och kapacitetsutveckling för /96. Beloppet inkluderar även nödvändiga avsättningar för påfyllnad av konsultfonderna, vilka får beslutas av den nya myndigheten. Av beloppet avses att användas för administrativ verksamhet avseende insatser inom Central- och Österupa. Regeringen avser återkomma med riktlinjer avseende tjänster vid EU för den nya myndigheten. () har inkommit med en fördjupad anslagsframställning för perioden /96-1998. verksamhet skall bidra till att främja framväxten av en fungerande marknadsekonomi. Den huvudsakliga målgruppen är små- och medelstora företag samt institutioner som främjar deras intressen. Verksamheten är indelad i tre grenar: kompetensutveckling, affärsutveckling och kapitalförsörjning. Alla grenarna är väl lämpade för regionen. Miljön där verkar karaktäriseras av att det saknas fungerande nätverk och privata näringslivsorganisationer. Det har därför tagit tid att fastställa behoven avseende kompetensutveckling. har också gjort erfarenheten att det kan vara svårt att finna lämpliga organisationer i för kompetensutveckling på institutionsnivå. anser att otydliga gränser mellan olika biståndsmyndigheter har skapat problem när det gäller att bygga upp och överföra kompetens på institutionsnivå. Inom området affärsutveckling har initiativet till projekt i allmänhet kommit från företag och organisationer i , vilka visat ett stort, spontant intresse för verksamhet och för långsiktigt företagssamarbete. förutser att med erhållna erfarenheter och kunskaper i kombination med en utveckling av näringslivet i regionen dess roll som kontaktförmedlare och nätverksbyggare kommer att öka. Projekten förutses då i större omfattning komma att baseras på de lokala företagens och institutionernas kompetens- och utvecklingsbehov. Vad avser området kapitalförsörjning noterar att detta är en sektor i stort behov av stödinsatser som är både kapital- och personalkrävande. gör bedömningen att dess verksamhet bör expandera i , och det ryska närområdet. Stödet till bedöms kunna trappas ned successivt. För den framtida verksamheten föreslår att verksamheten i fördelas på kompetensutveckling , affärsutveckling och kapitalförsörjning . hemställer att regeringen fastställer myndighetens förslag till verksamhetsfördelning och inriktning på det näringslivsstödet till . För /96 föreslår att anvisas för samarbetet med . Vidare begär myndigheten att få göra åtaganden som tillsammans med tidigare utfästelser motsvarar ingående reservation samt två gånger det belopp som ställts till förfogande. föreslår ett ramanslag för verksamhet och förvaltning i . I enlighet med bedömning bör en helhetsanalys av mottagarlandets utveckling och behov ligga till grund också för näringslivsstödets utformning. En viktig uppgift för samarbetet med inom ramen för den nya myndigheten är att utnyttja näringslivets stora intresse för långsiktigt näringslivssamarbete i regionen. Särskilda ansträngningar bör göras för att bidra till att säkra tillgången på kapital och förbättra villkoren för produktiv verksamhet i regionen. Den nya organisationen av biståndsadministrationen kommer att underlätta en helhetssyn på näringslivsstödet, där insatser på mikronivån kan kompletteras med institutions- och förvaltningsstöd. Regeringens avsikt är att den nya biståndsmyndigheten skall, vad beträffar näringslivsstöd arbeta enligt de mål och övriga riktlinjer som angivits i denna proposition. Regeringen beräknar att bör användas för näringslivsstöd för /96. Stöd genom enskilda organisationer Den nya myndigheten skall överta den hantering som tidigare skötts av SIDA. SIDA har för samarbetet i träffat ramavtal med , , LO/TCO, Centrum, och Hälso- och sjukvårdens . Övriga organisationer som exempelvis kvinno- och ungdoms-organisationer, kooperationen och har projektavtal. Kretsen av ramorganisationer förutses vidgas varigenom effektiviteten i stödet förväntas öka. Det är SIDA:s bedömning att engagemanget hos enskilda organisationer för är fortsatt stort och att allt fler organisationer övergår till ökad långsiktighet i stödet. För att förenkla för de många organisationer som är verksamma både i och i anser SIDA att likartade regler bör eftersträvas när det gäller de båda anslagen. Således bör utrymme finnas inom de medel som anslås även för information, täckning av administration, erfarenhetsutbyte och utvärderingar. Mot bakgrunden av att intresset för samarbete med organisationer i är fortsatt stort och mot bakgrunden av avsikten att utvidga ramsamarbetet föreslår SIDA att anslaget för /96 uppgår till . Regeringen anser att samarbetet genom enskilda organisationer spelar en mycket viktig roll i samarbetet med . Kontakter och stöd genom folkrörelser och enskilda organisationer utgör ett av de allra viktigaste instrumenten för att stödja den framväxande demokratin i samarbetsländerna. Regeringen beräknar att bör användas för stöd genom enskilda organisationer för /96. Såsom har framgått i denna proposition anser regeringen att miljöinsatser är av central betydelse i stödet till . Av särskilt intresse är en väl avvägd politik för miljöstödet i - inom ramen för Östersjöprogrammet och i . Regeringen anser att bör användas för milljöinsatser för /96, varav beräknas anvisas till för kunskapsuppbyggnad och förvaltningsstöd. Övriga medel bör i huvudsak användas för investeringar inom åtgärdsprogrammet för . () anger i sin anslagsframställan att samarbetet är inriktat på områdena myndighetssamarbete i form av uppbyggnad av den litauiska säkerhetsmyndigheten , industrisamarbete i form av uppbyggnad av egna resurser och kompetens på materialkontroll genom överföring av modern utrustning, kunskaper och erfarenheter samt tekniska förbättringar innefattande leverans av underlag och utrustning för systemförbättringar. Det internationella samarbetet kring säkerheten vid reaktorerna i är mycket omfattande. Samordning av insatser från olika håll är helt nödvändig för att ett effektivt stöd till uppbyggnad av säkerheten skall kunna ske. Samarbetet bedrivs vid sidan av det bilaterala genom EU, G 24, och . SKI förutsätter att arbetet kan fortgå i oförändrad omfattning varigenom samordningen säkerställs . För /96 anger SKI ett medelsbehov på för att fortsätta det pågående arbetet med säkerhetsförbättringar. Härvidlag har hänsyn tagits till (Nuclear Safety Account, NSA) och övriga internationella och nationella projekt som pågår eller är planerade. För innevarande budgetår har SKI erhållit . Regeringen anser det viktigt att samarbetet kan bedrivas på ungefär samma nivå och beräknar att SKI skall erhålla för dessa kärnsäkerhetsinsatser för /96. Utöver insatser som genomförs av SKI har regeringen för /96 beräknat ett behov av ytterligare bidrag till . För ändamålet har reserverats högst . SKI genomför ett särskilt stödprogram för kontroll av kärnämne i Oberoende Staters Samvälde (OSS) och . Sådan kontroll har särskild betydelse för att förhindra spridning av kärnvapen och kärnvapenteknologi. Åtgärdsprogrammet för kärnämneskontroll omfattar insatser i , , och , vilka med inlett diskussioner om kontrollavtal enligt icke-spridningsfördraget. Länderna har ett behov av fungerande kontrollsystem så att deras åtaganden gentemot kan uppfyllas. SKI:s stödinsatser syftar till att hjälpa länderna etablera erforderliga kontrollsystem för kärnämne, genomföra acceptabel nivå på fysiskt skydd och export/importkontroll av kärnämne, material och kärnteknisk utrustning, dvs. de element som ingår i icke-spridningsregimen. Insatserna samordnas med andra givare genom . SKI anför i sin anslagsframställan att den internationella koordinationen förutsätter en fortsatt svensk medverkan om nuvarande mål skall uppnås. medlemskap i innebär att ytterligare samordning krävs, även om gemensamma EU-insatser kommer att bli mycket begränsade. För /96 begär SKI för kärnämneskontroll . För innevarande budgetår har för ändamålet anvisats . Regeringen anser det angeläget att programmet för kärnämneskontroll under /96 kan hållas på en hög nivå och beräknar att SKI skall erhålla för ändamålet. () inledde /92 projekt . Projektet finansierades till en början med medel från . /94 har medlen anslagits över anslag. Projektet syftar till att göra insater för att på lång sikt förbättra strålskyddet och utveckla säkerhetstänkandet i samarbetsländerna och att göra akuta strålskyddsinsatser. Insatserna består av myndighetsuppbyggnad, beredskap, arbetarskydd, utsläpp vid kärnkrafts- och forskningsreaktorer, instrumentering, avveckling, avfall och omgivningskontroll. Även , Arbetarskydds-styrelsen m.fl. myndigheter medverkar i projektet. Samarbetet innefattar främst de baltiska staterna och . Insatser görs också i , , och . SSI bedömer kvaliteten på det utförda arbetet som god och noterar att samarbetsländerna visar ett stort intresse för fortsatt samarbete med SSI. SSI har i sin anslagsframställan äskat för /96. För innevarande budgetår har för ändamålet anvisats . Regeringen anser att framförallt stödet till myndighetsuppbyggnad på strålskyddsområdet och det kärnenergirelaterade strålskyddet är mycket angeläget och beräknar att SSI skall erhålla för detta ändamål. På begäran av och har under svensk ledning organiserats en internationell referensgrupp för avveckling av kärnreaktorerna vid i . Gruppen kallad () samordnas på svensk sida av . För det särskilda programmet inom ramen för PIERG har reserverats varav fem miljoner kvarstår reserverade. Sammanlagt beräknar regeringen behovet av anslagsmedel för kärnsäkerhet och strålskydd till . Regeringen föreslår att anvisas anslaget Samarbete med genom Den nya myndigheten för /96. Nytt anslag (förslag) 75 000 000 varav 50 000 000 beräknat för Regeringen föreslår att medel anvisas över detta anslag till följande ändamål: - kontakter med , - utbyte inom utbildning och forskning, - kultur- och erfarenhetsutbyte. För /95 är motsvarande medel anvisade under anslaget G 1. Samarbete med länderna i som en särskild anslagspost. Regeringen föreslår vidare att utgående reservation för /95 för ovan angivna anslagspost överförs till det nya anslaget. () har till uppgift att främja internationella kontakter genom utbyte inom utbildning och forskning, samt genom kultur- och erfarenhetsutbyte. För innevarande budgetår disponerar SI för samarbete med , vilket innebar en ökning med jämfört med föregående år. Drygt en tredjedel av anslaget användes för högskolesamarbete. Stödet till institutionssamarbete på det akademiska området ökar medan budgeten för stipendier hålls på oförändrad nivå. Fortsatt stöd lämnas till undervisning i svenska i . SI hoppas kunna stödja ett nytt lektorat i . Samtliga institutioner i regionen får stöd i form av undervisningsmaterial, bokgåvor m.m. SI avser även ge stöd till undervisningen i svenska vid vissa skolor i de baltiska staterna. Kulturprogrammet inom Östersjösamarbetet har fått ökade resurser. Det nya översättar- och författarhuset i ger SI ytterligare en möjlighet att främja och aktivera kulturutbytet i . SI har fått i särskilt uppdrag att stödja språkundervisningen i estniska och lettiska för och rysktalande befolkning. SI meddelar i sin anslagsframställning för /96 att man avser fortsätta att satsa på expertutbyte och seminarier i kunskapsöverförande syfte. Ett urval faktablad och skrifter skall översättas till östeuropeiska språk. Olika projekt planeras på den högre utbildningens och forskningens område: stipendievistelser i för studenter, forskare och universitetslärare; kurser vid universitet i eller utanför ; svenska universitetslärares undervisning vid central- och östeuropeiska universitet. Beträffande svenskundervisningen kommer SI att göra stora satsningar framför allt i . Avsikten är att höja kunskapsnivån hos de baltiska svensklärarna, förbättra läromedelstillgången och öka möjligheterna till vidareutbildningen i för svenskstuderande. SI planerar särskilda satsningar på undervisningen vid lärarhögskolorna. SI vill vidare medverka till att stödja bevarandet av kultur och kulturinstitutioner genom utbildning, personutbyte och evenemang för att stärka den kulturella identiteten i en spirande marknadsekonomi där kulturen inte prioriteras. Regeringen anser att kunskapsuppbyggnad och samarbete på den högre utbildningens och forskningens område är viktiga inslag i uppbyggandet av ett långsiktigt och varaktigt samarbete mellan forskare och institutioner. Som ett komplement till de stipendieprogram som administreras av SI avser regeringen inrätta ett program för mindre fältstudier i avsett för svenska högskolestuderande. Svenska institutets program för expertutbyte och kultursamarbete är viktiga instrument för att stärka demokratin och öka förståelsen mellan länderna. SI bör sträva efter ett ökat gränsöverskridande samarbete mellan länderna i . Svenskundervisningen bör fortsätta liksom stöd till språkutbildning i estniska och lettiska för ländernas rysktalande befolkning och till andra integreringsfrämjande åtgärder. Regeringen planerar genom att lämna ett bidrag till för forskningssamarbete med länderna i . Regeringen föreslår att anslaget till ökas med till . Av beloppet avses användas för administrativ verksamhet avseende insatser inom Central- och Österuopa. Övriga bidrag till samarbete med Nytt anslag (förslag) 368 199 000 varav 245 466 000 beräknat för Över detta anslag beräknar regeringen medel till följande ändamål: - säkerhetsfrämjande insatser, - multilateralt stöd, - medel till regeringens disposition för oförutsedda insatser. För budgetåren 1993/94 och l994/95 är motsvarande medel anvisade under anslaget G 1. Samarbete med länderna i som särskilda anslagsposter. Regeringen föreslår att utgående reservationer för budgetåret l994/95 för dessa får föras över till det nya anslaget. För att främja gemensam säkerhet i regionen i enlighet med vad som anförts i denna proposition bör säkerhetsfrämjande insatser kunna stödjas i samt i andra delar av . De säkerhetsfrämjande insatserna i syftar till att befästa , och suveränitet. Insatserna avser stöd till kust- och gränsbevakning, polis- och tullväsende, säkerhetspolitisk kompetensuppbyggnad, civilförsvar och räddningstjänst samt militärt försvar. Regeringen anser att medlen avseende säkerhetsfrämjande insatser bör ökas till för /96. Regeringen finner det angeläget att stödja det samarbete som bedrivs inom ramen för internationella organisationer och har för avsikt att aktivt delta i utformningen av det internationella samarbetet. Utgångspunkten är att de internationella organen effektivt skall koordinera sin verksamhet i syfte att undvika dubbelarbete. Regeringen vill vidare verka för att de huvudsakligen skall finansiera sin verksamhet genom ordinarie resurser. Det är angeläget att möjligheterna till samfinansiering mellan bilaterala och multilaterala program och projekt tas till vara. Genom särskilda, extrabudgetära bidrag kommer regeringen främst att stödja insatser och funktioner av betydelse för den vidare reformprocessen och på områden som är underrepresenterade i det internationella samarbetet. Särskild hänsyn skall härvid tas till de insatser som genom sitt medlemskap i unionen bidrar till. Som exempel härpå kan nämnas demokrati, sociala konsekvenser av den ekonomiska omställningen samt insatser som främjar samarbete mellan reformländerna. Det är viktigt att de internationella organen utifrån sin specifika kompetens och kollektiva uppbyggnad ges ekonomiska förutsättningar att delta i omformningen av samhällena i . Regeringen beräknar att bör användas för multilateralt stöd för /96. I detta belopp inryms medel för svenskt deltagande vid en eventuell fortsättning av NEFCO:s verksamhet. Utvecklingen i har skett snabbt och det är nödvändigt att ha medel tillgängliga för att regeringen snabbt skulle kunna genomföra nya insatser. Som exempel kan anges att under innevarande budgetår har anvisats för stöd i samband med tillbakadragandet av ryska trupper från och . Även för det kommande budgetåret finns behov av flexibilitet varför vissa medel bör finnas till regeringens disposition för att anpassas till förändrade behov och oförutsedda insatser. Medlen till regeringens disposition för budgetåret l995/96 avses bland annat användas till fördjupning av de kontakter som etablerats mellan svenska departement och myndigheter och deras motsvarigheter i länderna i . I denna anslagspost ingår även beräknade kostnader för i med samt för övriga miljöinsatser. Eventuella bidrag till () kommer även att belasta denna anslagspost. Regeringen avser täcka utgifter för administrativa kostnader i utrikesförvaltningen för insatser i från detta anslag. Sammantaget beräknar regeringen behovet av anslagsmedel till regeringens disposition till . Regeringen föreslår att anvisas anslaget Övriga bidrag till samarbete med för /96. Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier 1993/94 Utgift - Reservation 255 000 000 1994/95 Anslag 240 000 000 1995/96 Förslag 48 000 000 varav 32 000 000 för Anslaget disponeras för avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier till länder i . Av anslaget framgår också ramen för det betalningsansvar staten ikläder sig i form av statsgarantier. Länderna i har behov av finansiellt stöd för att påskynda reformprocessen. Detta kan bland annat avse betalningsbalansstöd eller ett mer strukturellt inriktat stöd kopplat till utlåning från internationella organisationer. Efter särskilt regeringsbeslut kan finansiellt stöd lämnas i form av statliga garantier för krediter till länderna i . För att täcka eventuella förluster, som kan uppstå med anledning av statliga garantier för finansiellt stöd, måste riskavsättningar göras. Ett riktmärke för hur stora de totala riskavsättningarna bör vara är de av totala utestående krediter som EU tillämpar för liknande åtaganden. Detta betyder att tidigare gjorda svenska avsättningar kan komma att justeras i efterhand. har medgett att staten ikläder sig betalningsansvar i form av statsgarantier för finansiellt stöd med vardera av budgetåren l991/92, l992/93, l993/94 samt med för budgetåret l994/95. har garantierna utnyttjats med , , samt för budgetåret l994/95. Ytterligare garantiåtaganden under budgetåret l994/95 beräknas inte uppkomma. Avsättningar har gjorts med . För budgetåret l995/96 beräknas garantier för finansiellt stöd inte bli så omfattande som tidigare med hänsyn till att bilaterala insatser vad gäller betalningsbalansstöd kommer att ersättas med deltagande i EU:s gemensamma utlåning. Vissa insatser kan dock bli aktuella i länder som anser prioriterade, t.ex. om gemensamt EU-stöd inte kommer till stånd. Finansiellt stöd kan även bli aktuellt för infrastruktur- och miljöprojekt som av svenska eller nordiska organ samfinansieras med internationella institutioner. Överläggningar pågår, bl.a. inom ramen för det nordiska samarbetet, om sådana insatser i närområdet. Mot bakgrund av dessa faktorer föreslås de statliga garantiåtagandena för /96 uppgå till . Av detta totala utrymme har hälften eller beräknats för garantier avseende samfinansiering av infrastruktur- och miljöprojekt. Ianspråktagande av denna del av garantiutrymmet förutsätter att ytterligare avsättningar görs från för /96 anslagna medel under littera G. avseende miljöinsatser. Dessa avsättningar skall avspegla framtida förlustrisker. Som framgår ovan har staten åtagit sig betalningsansvar för sammanlagt och gjort avsättningar på sammanlagt . Då riskavsättningarna bör utgöra av betalningsansvaret bör avsättningen uppgå till l58 i stället för . För perioden till och med budgetåret l994/95 har härigenom en positiv differens på uppstått. Regeringen föreslår att av dessa medel reserveras som avsättning avseende betalningsansvar för finansiellt stöd för budgetåret l995/96 vilket hänför sig till hälften av de föreslagna garantiåtagandena i enlighet med ovan redovisade uppdelning. Resterande föreslås, i enlighet med vad som anges nedan, reserveras som avsättning för förlustrisker för den föreslagna utökade exportkreditgarantiramen. På regeringens förslag beslutade våren l993 att inrätta en särskild exportkreditgarantiram om för de baltiska länderna och . Regeringen anser att den särskilda ramen utgör ett värdefullt instrument för att främja svenska företags engagemang i de baltiska länderna och och för utveckling av ländernas näringsliv. Mot bakgrund av den pågående reformprocessen och det ekonomiska läget i de aktuella länderna kommer det även framgent att finnas ett behov av den typ av extraordinära åtgärder som den särskilda garantiramen utgör. Då det fortsatt finns en stor efterfrågan från näringslivet att utveckla handeln och utrymmet under den tidigare beslutade miljardramen kan komma att bli fullt utnyttjad relativt snart anser regeringen att ramen bör utvidgas med l miljard kronor till . Även om EKN l995 restriktivt kan lämna medellånga och långa garantier inom sin ordinarie verksamhet på de tre baltiska länderna innebär detta inte, enligt regeringens bedömning, att behovet av den särskilda garantiramen försvinner. Skälet är bl.a. att EKN i sin normala garantigivning ställer krav på i första hand statsgaranti och att utrymmet för garantier är begränsat. Dessa garantier förväntas i första hand avse infrastrukturprojekt som inte kan täckas under den särskilda ramen. Längre affärer med kan täckas endast inom den särskilda exportkreditgarantiramen. Hittillsvarande kriterier för projekturval har enligt regeringens bedömning varit ändamålsenliga. En ändring av riktlinjerna skulle kunna leda till en alltför kraftig ökning av förlustriskerna. Enligt riktlinjerna anges bl.a. att ramen bör utnyttjas för affärer på högst men att garantier bör kunna ifrågakomma även på större belopp. Detta har också skett i ett antal fall. Regeringen anser därmed att det inte finns anledning att ändra på riktlinjerna i detta avseende. EKN har i sin skrivelse l994 tagit upp frågan om avräkning av investeringsgarantier mot den särskilda ramen beroende på om garantin omfattar täckning av den s.k. transfereringsrisken eller ej. Regeringen anser vad gäller de länder som omfattas av den särskilda ramen att investeringsgaranti, inklusive eventuell transfereringsrisk, skall avräknas mot EKN:s ordinarie investeringsgarantiram i de fall där EKN bedömer att risken är godtagbar mot bakgrund av de riktlinjer som finns för EKN:s normala prövning av investeringsgarantier. I de fall där EKN gör bedömningen att garantin kan ges enligt de riktlinjer som gäller för den särskilda ramen bör hela garantin avräknas mot den särskilda ramen. Även om garantigivningen under den särskilda ramen inriktas på projektrisker måste EKN vid prövning av garantiärenden också givetvis beakta landriskaspekter. Regeringen noterar att EKN mot denna bakgrund, och med hänvisning till försämrad landrisk, beslutat iaktta restriktivitet vad gäller garantigivning på . Om riskläget i inte förbättras bör de totala förbindelserna avseende uppgå till högst en fjärdedel av garantiramen. Regeringen förutsätter att EKN till regeringen anmäler sådana förändrade omständigheter som påverkar bedömningarna vad gäller förlustrisker och riktlinjer för garantigivning, särskilt avseende . Regeringen anser att en utökning av ramen till också möjliggör för EKN att restriktivt pröva enstaka affärer på , och under förutsättning att samfinansiering föreligger med en internationell finansieringsinstitution. En utvidgning av ramen aktualiserar frågan om avsättningar för eventuella framtida förluster. En jämförelse av riskläget och när beslutet om ramen fattades år l993 pekar mot en förbättring i de tre baltiska länderna medan riskläget försämrats i .