prop · GI03224 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1994/95:224 Barns rätt att komma till tals Regeringen överlämnar denna proposition till . Syftet med propositionen är att skapa garantier för att barn får komma till tals i mål och ärenden i domstolar. Enligt Konventionen om barnets rättigheter skall barn ha rätt att uttrycka sin åsikt och få den respekterad. I propositionen föreslås uttryckliga bestämmelser om barns rätt att komma till tals i mål och ärenden om vårdnad, i mål om umgänge, i adoptionsärenden och i namnärenden. När en domstol skall avgöra vad som är till barnets bästa skall domstolen ta hänsyn till barnets vilja med beaktande av barnets ålder och mognad. Vidare föreslås att den som verkställer utredning i sådana mål och ärenden skall, om det inte är olämpligt, söka klarlägga barnets inställning och redovisa den för rätten. I propositionen föreslås också en regel om särskild ställföreträdare för barnet i mål och ärenden enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). För barn som inte har fyllt skall den som är offentligt biträde enligt rättshjälpslagen också vara barnets särskilda ställföreträdare i det mål eller ärende som förordnandet avser. Det offentliga biträdet kan därigenom föra barnets talan och t.ex. överklaga ett beslut om vård. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . 1 Beslut................................... 4 2 Lagtext.................................. 5 2.1 Förslag till lag om ändring i ....................... 5 2.2 Förslag till lag om ändring i namn- lagen (1982:670)..................... 8 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ..................... 9 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1117) om registrerat partner- skap................................. 10 3 Bakgrund................................. 11 4 Ärendet och dess beredning............... 12 5 Gällande rätt............................ 14 5.1 Barns talerätt och processbehörighet samt rätten att i övrigt komma till tals................................. 14 5.1.1 Begreppen...................... 14 5.1.2 Mål om vårdnad och umgänge..... 15 5.1.3 Mål om verkställighet av avgö- randen om vårdnad eller umgänge........................ 18 5.1.4 Andra familjerättsliga mål och ärenden........................ 20 5.1.5 Sociala mål.................... 22 5.2 Offentligt biträde m.m............... 24 5.3 ..................... 24 6 Förslagen från Utredningen om barnens rätt..................................... 25 7 Överväganden............................. 27 7.1 Allmänna utgångspunkter för en reform............................... 27 7.2 Mål och ärenden om vårdnad och umgänge.............................. 28 7.2.1 Talerätt och processbehörighet. 28 7.2.2 Barnets rätt att komma till tals........................... 32 7.3 Mål om verkställighet av avgöranden om vårdnad eller umgänge............. 37 7.4 Andra familjerättsliga mål och ärenden.............................. 38 7.4.1 Adoptions- och namnärenden..... 38 7.4.2 Mål och ärenden om faderskap, underhåll och förmynderskap m.m............................ 42 7.5 Sociala mål.......................... 44 7.5.1 Talerätt och processbehörighet. 44 7.5.2 Särskild ställföreträdare för icke processbehöriga barn...... 44 7.5.3 Barnets rätt att komma till tals........................... 47 7.5.4 Gemensamt offentligt biträde för barnet och vårdnadshavarna?.... 47 7.5.5 Vem skall utses till offentligt biträde?....................... 8 Ikraftträdande m.m....................... 49 9 Kostnader................................ 49 10 Författningskommentar.................... 50 10.1 Förslaget till lag om ändring i ...................... 50 10.2 Förslaget till lag om ändring i namn- lagen (1982:670).................... 55 10.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga..................... 57 10.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1117) om registrerat partner- skap................................ 58 Bilaga 1 aktuella lagförslag i betänkandet Barnets rätt 3 Om barn i vårdnads- tvister - talerätt för barn m.m. (SOU 1987:7) ........................ 59 Bilaga 2 Sammanfattning av betänkandet Barnets rätt 3 Om barn i vårdnadstvister - talerätt för barn m.m. (SOU 1987:7) i nu aktuella delar ................... 69 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser till betänkandet SOU 1987:7 .............. 73 Bilaga 4 Sammanfattning av departementsprome- rätt att komma till tals (Ds 1994:85) ................... 74 Bilaga 5 Promemorians lagförslag ............. 75 Bilaga 6 Förteckning över remissinstanserna till departementspromemorian Ds 1994:85 ............................. 80 Bilaga 7 Lagrådsremissens lagförslag ......... 81 Bilaga 8 Lagrådets yttrande .................. 87 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............................... 89 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i namnlagen (1982:670), 3. lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, 4. lag om ändring i lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om [1] dels att 4 kap. 6 och 10 §§ samt 6 kap. 15 och 19 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i 6 kap. skall införas en ny paragraf, 10 d §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 6 §[2] Rätten skall pröva om Rätten skall pröva om det är lämpligt att det är lämpligt att adoptionen äger rum. adoptionen äger rum. Tillstånd får ges endast Tillstånd får ges endast om adoptionen är till om adoptionen är till fördel för barnet samt fördel för barnet samt sökanden har uppfostrat sökanden har uppfostrat barnet eller vill barnet eller vill uppfostra det eller uppfostra det eller det det annars med hänsyn annars med hänsyn till till det personliga det personliga förhållandet mellan sö- förhållandet mellan sökan- kanden och barnet den och barnet finns finns särskild an- särskild anledning till ledning till adoptio- adoptionen. bedömningen av om det är lämpligt att adoptionen äger rum skall rätten, även när barnets samtycke inte behövs, ta hänsyn till barnets vilja med beaktande av barnets ålder och mognad. Ansökningen får inte Ansökningen får inte bifallas, om det från bifallas, om det från någon sida har getts någon sida har getts eller utlovats ersätt- eller utlovats ersätt- ning eller om det har ning eller om det har avtalats om bidrag avtalats om bidrag till till barnets underhåll. Underhållsbidrag i form Underhållsbidrag i form av engångsbelopp är dock av engångsbelopp är dock inte hinder för inte hinder för tillstånd tillstånd till adoptio- till adoptionen, om nen, om beloppet har beloppet har inbetalts inbetalts till till socialnämnden i den socialnämnden i den för- kommun där adoptanten är samling där adoptanten folkbokförd eller om det är folkbokförd eller om till nämnden har det till nämnden har utfärdats en förbindelse utfärdats en förbindelse på beloppet, vilken har på beloppet, vilken har godkänts av sökanden och godkänts av sökanden och nämnden. För det belopp nämnden. För det belopp som har inbetalts till som har inbetalts till nämnden skall genom dess nämnden skall genom försorg hos en för- dess försorg hos ett säkringsgivare inköpas en svenskt försäkringsbolag efter underhållsskyldig- inköpas en efter under- heten anpassad livränta hållsskyldigheten an- åt barnet, om inte passad livränta åt avtalet hindrar det barnet, om inte eller nämnden finner att avtalet hindrar det beloppet kan användas på eller nämnden finner något annat lämpligt sätt att beloppet kan använ- för barnets underhåll. das på något annat lämpligt sätt för barnets underhåll. Ett avtal om ersättning eller underhåll, som borde ha medfört att ansökningen avslogs om rätten hade känt till avtalet, är utan verkan även om ansökningen bifalls. 10 §[3] I ärenden om adoption skall rätten inhämta upplysningar om barnet och sökanden samt huruvida ersättning eller bidrag till barnets underhåll har lämnats eller utlovats. Har barnet inte fyllt , skall yttrande inhämtas från social- nämnden i den kommun där sökanden är folkbokförd och från socialnämnden i den kommun där den som har vårdnaden om barnet är folkbokförd. i den kommun där sökanden är folkbokförd skall, om det inte är olämpligt, söka klarlägga barnets inställning och redovisa den för rätten. Fader eller moder, vars samtycke till adoptionen inte krävs, skall ändå höras, om det kan ske. Vid adoption av adoptivbarn skall vad nu sagts i stället gälla adoptanten eller, om en make adopterat den andra makens barn, var och en av makarna. Finns en särskild förmyndare vars samtycke inte krävs, skall även han eller hon höras. 6 kap. 10 d § Vid bedömningen av frågor om vårdnad skall rätten ta hänsyn till barnets vilja med beaktande av barnets ålder och mognad. 15 §[4] Barnets vårdnadshavare har ett ansvar för att barnets behov av umgänge med en förälder som inte är vårdnadshavare eller med någon annan som står barnet särskilt nära så långt möjligt tillgodoses. Vårdnadshavaren skall, om inte särskilda skäl talar mot det, lämna sådana upplysningar rörande barnet som kan främja umgänget. Motsätter sig barnets vårdnadshavare det umgänge som begärs av en förälder som inte är vårdnadshavare, beslutar rätten på talan av denna förälder i frågan om umgänge efter vad som är bäst för barnet. Motsätter sig barnets vårdnadshavare det umgänge som begärs av någon annan än en förälder, beslutar rätten på talan av socialnämnden i frågan om umgänge efter vad som är bäst för barnet. Vid beslut enligt Vid bedömningen av andra och tredje frågor om umgänge skall styckena skall rätten rätten ta hänsyn till beakta risken för att barnets vilja med barnet i samband med beaktande av barnets utövande av umgänge ut- ålder och mognad. Rätten sätts för övergrepp, skall vidare beakta olovligen bortförs risken för att barnet i eller kvarhålls eller samband med utövande av annars far illa. umgänge utsätts för över- grepp, olovligen bortförs eller kvarhålls eller annars far illa. 19 §[5] Rätten skall se till att frågor om vårdnad och umgänge blir tillbörligt utredda. Innan rätten avgör ett mål eller ärende om vårdnad eller umgänge skall socialnämnden ges tillfälle att lämna upplysningar. tillgång till upplysningar som kan vara av betydelse för frågans bedömning är nämnden skyldig att lämna rätten sådana upplysningar. Om det behövs ytterligare utredning får rätten uppdra åt socialnämnden eller något annat organ att utse någon att verk- ställa sådan. Rätten får fastställa riktlinjer för utredningen och bestämma inom vilken utredningen skall vara slutförd. Om det behövs, får rätten förlänga . Rätten skall se till att utredningen bedrivs skyndsamt. Den som verkställer utredning skall, om det inte är olämpligt, söka klarlägga barnets in- ställning och redovisa den för rätten. Barnet får höras inför rätten, om särskilda skäl talar för det och det är uppenbart att barnet inte kan ta skada av att höras. Denna lag träder i kraft . [4] Senaste lydelse 1993:213. [5] Senaste lydelse 1990:1526. 2.2 Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670) Härigenom föreskrivs att 45 och 48 §§ namnlagen (1982:670)[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 45 §[2] En ansökan om förklaring att ett namnbyte enligt 6, 8 eller 11 § är förenligt med barnets bästa prövas av den domstol som tar upp frågor om vårdnaden om barnet. I ärenden enligt första stycket skall domstolen, om det kan ske, höra den vars efternamn barnet bär, om denne inte är vårdnadshavare. Domstolen skall även in- hämta yttrande från socialnämnden. skall, om det inte är olämpligt, söka klarlägga barnets inställning och redovisa den för rätten. I ärenden enligt första stycket får domstolen förordna att vardera parten skall bära sin rättegångskostnad. 48 §[3] För den som är görs anmälan eller ansökan i mål eller ärenden enligt denna lag av barnets vårdnadshavare. Har barnet fyllt får sådan an- mälan eller ansökan göras utan barnets samtycke endast om barnet är varaktigt förhindrat att lämna samtycke på grund av en psykisk störning eller på grund av något annat liknande förhållande. Vid bedömningen av om ett namnbyte enligt 6, 8 eller 11 § är förenligt med barnets bästa skall rätten, även när barnets samtycke inte behövs, ta hänsyn till barnets vilja med beaktande av barnets ålder och mog- nad. Denna lag träder i kraft . [1] Lagen omtryckt 1982:1134. [2] Senaste lydelse 1988:261. [3] Senaste lydelse 1991:1556. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga Härigenom föreskrivs att 36 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 36 § Om den unge har fyllt , har han rätt att själv föra sin talan i mål och ärenden enligt denna lag. Den som är förordnad enligt rättshjälpslagen (1972:429) som of- fentligt biträde för någon som är , utan att vara biträde för vårdnadshava- ren, är utan särskilt för- ordnande den unges ställföreträdare i det mål eller ärende som för- ordnandet avser. Barn som är yngre bör Barn som är höras, om det kan vara år bör höras, om det kan till nytta för vara till nytta för utredningen och det utredningen och det kan kan antas att barnet antas att barnet inte inte tar skada av att tar skada av att höras. Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 § lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 2 § Registrerade partner partner får varken gemensamt får varken gemensamt eller var för sig anta eller var för sig anta adoptivbarn enligt 4 adoptivbarn enligt 4 kap. . Inte Inte heller får regi- heller får registrerade strerade partner partner enligt 6 kap. enligt 13 kap. 8 § 10 a § utses att utses att gemensamt i egenskap av särskilt utöva vårdnaden om en förordnade förmyndare underårig. gemensamt utöva vårdnaden om en underårig. Lagen (1984:1140) om insemination och lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen gäller inte för registrerade partner. Denna lag träder i kraft . Synen på barn har förändrats starkt och barnens rättsställning har successivt förbättrats. Landets första barnavårdslag tillkom . Den avsåg främst att skydda de särskilt utsatta barnen. En utveckling skedde genom barnavårdslag, som i sin tur ersattes av en ny barnavårdslag . Bestämmelserna moderniserades ytterligare genom tillkomsten av socialtjänstlagen (1980:620) och lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). LVU ersattes av en ny lag med samma namn (1990:52). De första reglerna om vårdnad om barn gavs i en lag om barn utom äktenskap och i en lag om barn i äktenskap. Dessa lagar ersattes av , som har undergått kontinuerlig modernisering . Be- stämmelserna om vårdnad och umgänge ändrades i viktiga hänseenden , varvid bestämmelser infördes om bl.a. samarbetssamtal. är det självklart att barnets bästa står i centrum i de lagregler som nära berör barn. Det gäller både de familjerättsliga och de socialrättsliga regelsystemen. Samma grundsyn kommer till uttryck i Konventionen om barnets rättigheter (). Där sägs i artikel 3 att barnets bästa skall komma i första rummet vid alla åtgärder som rör barn. Principen gäller både åtgärder som vidtas av offentliga organ och privata organisationers handlande. För att barnets bästa verkligen skall kunna uppnås i mål och ärenden som berör barnet är det viktigt att barnet ges möjlighet att komma till tals. I detta avseende har reglerna kritiserats, bl.a. vad gäller barnets ställning i processer om vårdnad och umgänge. Frågorna har fått ökad vikt genom förändringarna i fråga om upplösning av familjegemenskaper. Omkring 350 000 barn i lever skilda från någon av sina föräldrar (Projektrapport från , Oenighet om barnen - vad gör ? Enligt artikel 12 i skall barn ha rätt att uttrycka sin mening i alla frågor som berör det. Barnets åsikter skall tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Konventionen trädde för del i kraft . I samband med att konventionen antogs uttalade den dåvarande socialministern: "I vilken utsträckning barnets åsikter skall tillmätas betydelse i frågor som rör barnet är närmare reglerat i den lagstiftning som berörs. Förekommande regler av detta slag är väl förenliga med de principer som artikeln ger uttryck för." Uttalandet föranledde ingen invändning från socialutskott när utskottet behandlade propositionen (prop. 1989/90:107 s. 42, bet. 1989/90:SoU28). lämnade en första rapport till FN om hur följer konventionen. Rapporten har granskats av för barnets rättigheter. Enligt kommit- tén återspeglar ifrågavarande lagstiftning allmänt såväl konventionens bestämmelser som de generella principer som tjänar som vägledning för dess till- ämpning. Svensk rätt uppfyller alltså de krav som ställs i . Den kritik som förekommit i olika sammanhang visar ändå att det finns utrymme för förbätt- ringar. Frågor rörande barnets rätt att komma till tals har tidigare behandlats av Ut- redningen om barnens rätt, som presenterade sina förslag i ämnet i betänkandet Barnets rätt 3 Om barn i vårdnadstvister - talerätt för barn m.m. (SOU 1987:7). Frågorna har även uppmärksammats i . I det följande avsnittet redogörs översiktligt för den tidigare behandlingen av frågorna. 4 Ärendet och dess beredning Utredningen om barnens rätt tillsattes . I betänkandet Barnets rätt 2 Om föräldraansvar m.m. (SOU 1979:63) lade utredningen bl.a. fram ett förslag om talerätt och särskilda ställföreträdare (barnombud) i mål om vårdnad m.m. Genom tilläggsdirektiv fick utredningen i uppdrag att fullfölja arbetet i dessa delar och att dessutom överväga hur barns rättsliga ställning kunde stärkas i mål och ärenden enligt socialtjänstlagen och LVU. Genom ytterligare tilläggsdirektiv blev utredningens uppdrag i talerättsfrågan preciserat. I delbetänkandet Barnets rätt 3 Om barn i vårdnadstvister - talerätt för barn m.m. (SOU 1987:7) behandlade utredningen frågor om barns talerätt i mål om vårdnad och umgänge, barns processbehörighet och rätt till biträde i sådana mål, sekretesskydd för barn i förhållande till vårdnadshavaren i vissa särskilda fall samt barns möjlighet att få socialt bistånd även om vårdnadshavaren inte samtycker till det. Betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i (ärende Ju 87/1180). Utredningens förslag om den underåriges sekretesskydd i förhållande till vård- nadshavaren har genomförts genom en ändring i 14 kap. 4 § andra stycket sekretesslagen (prop. 1988/89:67, bet. 1988/89:KU34, rskr. 1988/89:286, SFS 1989:385). Förslaget om kontaktperson för underåriga har föranlett en ändring i 10 § soci- altjänstlagen (prop. 1992/93:129, bet. 1992/93:SoU12, rskr. 1992/93:132, SFS 1993:47). Barn som fyllt har numera rätt att även mot vårdnadshavarens vilja få en kontaktperson utsedd av socialnämnden. Frågan om rätt till socialt bistånd för eget boende mot vårdnadshavarens vilja övervägs inom . beslutade om ändringar i regler om vårdnad och umgänge (prop. 1990/91:8, bet. 1990/91:LU13, rskr. 1990/91:53, SFS 1990:1526). De nya bestämmelserna trädde i kraft . Syftet med reformen var bl.a. att underlätta möjligheterna till samförståndslösningar mellan föräldrarna. Ett viktigt inslag i reformen är en satsning på samarbetssamtal, vilket innebär att föräldrarna kan erbjudas samtal under sakkunnig ledning i syfte att nå enighet i frågor rörande vårdnad och umgänge. I departementspromemorian Vårdnad och Umgänge (Ds 1989:52) som låg till grund för propositionen uttalades bl.a. att, med den inriktning på samför- ståndslösningar som promemorian hade, frågan om talerätt för barn fick mindre aktualitet. Något förslag om talerätt för barn lades därför inte fram i promemorian och frågan berördes inte i propositionen. Vid riksdagsbehandlingen av propositionen tillkännagav lagutskottet att frågan om talerätt för barn borde övervägas ytterligare i lämpligt sammanhang (bet. 1990/91:LU13). Frågan har därefter tagits upp i flera motioner i . har då hänvisat till att frågan om talerätt övervägs inom Justiti- edepartementet (bet. 1992/93:LU22 och 1993/94:LU19). En särskild utredare tillkallades för att utvärdera reform angående samförståndslösningar (Ju 1993:13, dir. 1993:120). Utredningen, som antagit namnet , skall särskilt undersöka hur satsningen på samarbetssamtal har inverkat på handläggningen av vårdnads- och umgänges- frågor. Om utredaren kommer fram till att de nuvarande reglerna om handläggningen av frågor om vårdnad och umgänge har brister som inte kan avhjälpas genom nya regler om samarbetssamtal eller smärre justeringar i de nuvarande reglerna, skall utredaren överväga mer genomgripande regeländringar. Utredaren skall orientera sig om gällande rätt och pågående lagstiftningsarbete i och övriga , främst EU-länderna, avseende familjetvister samt vårdnads- och umgängesfrågor. Den s.k. finländska modellen, som bl.a. innebär att föräldrarna i stor utsträckning kan lösa vårdnads- och umgängesfrågor genom avtal som fast- ställs av socialnämnden, skall undersökas särskilt. Utredaren skall emellertid också pröva andra möjligheter att förbättra reglerna om handläggningen av frågor om vårdnad och umgänge. Utgångspunkten för eventuella förslag skall vara att föräldrarna i så stor utsträckning som möjligt skall kunna komma överens i vårdnads- och umgängesfrågorna och att vad som är bäst för barnet skall till- godoses. Om utvärderingen av reform ger anledning till det, skall ut- redaren föreslå lagändringar även i andra avseenden. Utredningsuppdraget skall redovisas före utgången av . För att undersöka om gällande regler på bästa sätt värnar om barnets rätt att komma till tals utarbetades inom promemorian Barns rätt att komma till tals, Regler för familjerättsliga och sociala mål och ärenden (Ds 1994:85). I promemorian analyseras barnets ställning i sådana mål och ärenden i domstolarna som rör barn. Syftet med promemorian anges vara att undanröja sådana brister i lagen som kan innebära att barnets uppfattningar och önskningar inte blir beaktade i önskvärd utsträckning eller på rätt sätt. Promemorian har remissbehandlats. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Ju 87/1180). De nu aktuella lagförslagen från Utredningen om barnens rätt (SOU 1987:7) finns i bilaga 1. En sammanfattning av betänkandet i nu aktuella delar finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna till betänkandet finns i bilaga 3. En sammanfattning av promemorian Barns rätt att komma till tals (Ds 1994:85) finns i bilaga 4 och promemorians lagförslag finns i bilaga 5. En förteckning över remissinstanserna till promemorian finns i bilaga 6. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådet har godtagit förslagen men förordat att avfattningen av några bestämmelser jämkas. Regeringen återkommer till Lagrådets förslag i avsnitt 7.2.2 och 7.4.1 samt i författningskommentaren till 4 kap. 10 § . I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har dessutom vissa rent språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 5.1 Barns talerätt och processbehörighet samt rätten att i övrigt komma till tals Med partsbehörighet avses egenskapen att över huvud taget kunna vara part i en rättegång. Alla fysiska personer, även barn, är partsbehöriga. Att ha talerätt är ett snävare begrepp. Det innebär att någon kan vara part i en viss rättegång. Den som har talerätt i en rättegång måste nämligen ofta ha en viss anknytning till det som rättegången handlar om. Talerätten innefattar normalt framför allt en rätt att starta en process (initiativrätt), rätt att framföra synpunkter i en process (argumentationsrätt) och rätt att överklaga ett avgörande (klagorätt). Ett annat begrepp av betydelse i sammanhanget är processbehörighet.