prop · GI0325 · 1995-01-01 00:00:00 — De totala investeringarna har sjunkit kraftigt. Speciellt kraftig har nedgången varit inom byggnadsindustrin. Trots att tecken till ökad investeringsbenägenhet nu föreligger, främst inom exportindustrin, är det angeläget att skapa tillfälliga stimulanser till ytterligare, nya eller tidigarelagda, investeringar. De investeringsåtgärder som regeringen nu föreslår omfattar insatser som sammantaget beräknas skapa ca 50 000 direkta och indirekta arbetstillfällen på årsbasis. Programmet omfattar stimulansåtgärder inom en rad olika områden. Investeringar inom näringslivet stimuleras genom möjligheten att direkt dra av av kostnaderna för alla byggprojekt utom bostäder. Avdragsmöjligheten gäller tiden fram till . Denna åtgärd beräknas skapa 18 000 nya årsarbeten (se avsnitt 8.4.1). Omfattande miljöinvesteringar föreslås. Som stöd för utbyggnad av fjärr- värmenätet föreslås för bidrag om . Bidrag till kommuner om för investeringar som motverkar trafikbuller beräknas, med ett bidrag om , leda till investeringar om sammantaget . Stöd om bör få lämnas för bidrag om till åtgärder inom VA-sektorn inkl. ledningsnät. Vidare föreslås för upprustning av naturvårdsområden och för efter- behandling av gamla industriområden. Regeringen avser att inleda en försöksverksamhet med investeringsbidrag till sådana investeringar inom näringsliv och kommuner som syftar till att främja en omställning i ekologiskt hållbar riktning. Regeringen återkommer i budgetpropositionen med förslag till riktlinjer för denna försöksverksamhet. Inom kulturområdet föreslås bidrag till icke-statliga kulturlokaler, med en bidragsnivå om för nybyggnation och för övriga projekt, till en kostnad av . Vidare föreslås utökat stöd till allmänna samlingslokaler med samt till kulturmiljövård och byggnadsvård om sammanlagt , vilket beräknas leda till investeringar av den dubbla omfattningen. Bidrag med högst för investeringar i lokaler för trossamfund bör få lämnas till en samman- lagd kostnad av . Stöd om sammanlagt , med en bidragsnivå om högst , föreslås för reparations-, om- och tillbyggnad, i första hand av skolor och andra offentliga lokaler, bl.a. för att öka tillgängligheten för personer med funktionshinder.- Inom bostadsområdet föreslås en extra subvention om för reparations-, om- och tillbyggnad avseende bostäder inkl. tillgänglighetsskapande åtgärder. Kostnaden för subventionen har beräknats till 1,5 mdkr. Vidare föreslås ett investeringsbidrag för att förbättra inomhusklimat till en kostnad av med ett bidrag om . Slutligen föreslås för ombyggnadsbidrag om för särskilda boendeformer för äldre och för personer med fysiska och psykiska funktionshinder. Medlen för de nu nämnda investeringarna bör föras upp under tionde huvudtitelns reservationsanslag för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vidare bedömer regeringen att det finns en potential för att skapa ytterligare arbetstillfällen inom kommunikationsområdet. Regeringen föreslår därför att 2 mdkr anslås redan innevarande budgetår på tilläggsbudget på ett särskilt anslag inom verksamhetsområde för syssel- sättningsskapande åtgärder. De nu föreslagna medlen bör användas till ökade underhålls- och re- investeringsåtgärder på vägar och järnvägar. Däri innefattas bl.a. åtgärder för att förbättra miljön, t.ex. åtgärder mot trafikbuller. Medlen bör även kunna an- vändas till tidigareläggning av investeringar inom andra delar av kommunikationssektorn. Sammantaget beräknas nu nämnda investeringar skapa 5 000 arbetstillfällen. Regeringen kommer senare att besluta om den närmare för- delningen av dessa medel. Ingenting är viktigare än att minska arbetslösheten bland de unga. Ett samhälle som inte kan erbjuda sina unga arbete eller utbildning bryts sönder. Därför satsar regeringen i ett första förslag på en särskild ungdomsintroduktion som skall ge praktik och möjlighet till ett fast arbete. förbereds ett andra steg som mera uthålligt skall främja sysselsättningen i näringslivet och minska omfattningen på såväl öppen arbetslöshet som särskilda åtgärder i form av ALU-verksamhet. Förslag till detta andra steg kommer att ges i budgetpropositionen. Regeringen vill också ge kommunerna ett tydligare uppföljningsansvar och skapa fler utbildningsplatser för unga. Kommunerna har ett uppföljningsansvar för denna grupp. Regeringens förslag: En ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd, ungdomsintroduktion införs fr.o.m. . Ungdomsintroduktionen innebär fyra månaders praktik som följs av sex månaders anställning, eventuellt med rekryteringsstöd. , som räknas som arbetsplatsförlagd arbetsmarknadsutbildning, uppbär ungdomarna utbildningsbidrag. Skälen för regeringens förslag: Ungdomspraktiken hade en funktion att fylla i ett svårt arbetsmarknadsläge och blev snabbt populär både bland ungdomar och arbetsgivare. I en konjunkturuppgång är en sådan åtgärd dock mindre funktionell. Ungdomspraktiken är visserligen tidsbegränsad till , men bör nu för ungdomar i åldrarna ersättas av en ungdomsintroduktion. En ungdomsintroduktion skall vara förenad med vägledning och en individuell utvecklingsplan. Åtgärden ger företagen möjlighet att utan egen kostnad introducera ungdomar i arbetet . För att en arbetsgivare skall få ta emot en person i ungdomsintroduktion skall han eller hon förbinda sig att anställa den unge, eventuellt med rekryteringsstöd, efter praktikperiodens slut. Ungdomarna uppbär utbildningsbidrag under vilka de inte betraktas som anställda. Åtgärden syftar i första hand till en tillsvidareanställning och skall fungera som en introduktion för ungdomar på den reguljära arbetsmarknaden. Åtgärden beräknas omfatta 24 000 platser. För arbetshandikappade ungdomar bör arbetsförmedlingen vid behov få förlänga praktikperioden. Vad gäller ungdomar pågår överläggningar om utformning av det kommunala uppföljningsansvaret för denna grupp. Regeringen avser att återkomma i denna fråga. Den reguljära utbildningen föreslås utvidgad för att bereda plats bl.a. för de ungdomar som saknar tillräcklig utbildning. Eftersom gymnasieskolan är dimensionerad för dem som söker dit är det komvux, högskolan oc folkbildningen som föreslås få ökad utbildningskapacitet. Regeringen föreslår att komvux skall ökas med 13 000 platser, högskolan med 4 000 samt folk- bildningen med 1 200 platser . Inom ungdomspraktiken finns en åtgärd för högskoleutbildade ungdomar i åldrarna . Åtgärden som kallas akademikerpraktik har beräknats till 2 000 platser av de 70 000 ungdomspraktikplatserna. Arbetsmarknaden har stort behov av högskoleutbildade och praktikplatserna torde därmed vara obehövliga. En tillfällig anställning och vanlig ingångslön med hjälp av rekryteringsstöd kan underlätta för nyutexaminerade högskoleutbildade. Regeringen föreslår att akademikerpraktiken skall upphöra fr.o.m. . I enlighet med det anförda har inom upprättats ett förslag till lag om praktik för ungdomar i ungdomsintroduktion. Lagen bör träda i kraft . kommer ungdomspraktik att kunna beviljas ungdomar . Den nu gällande lagen om ungdoms- praktikanter får därför fortsätta att gälla fram till . Kunskap blir allt viktigare för såväl näringslivets som de enskilda individernas utveckling och möjlighet till sysselsättning. Utbildning måste ses som en investering. Ett samlat kunskapslyft måste komma till stånd i samhället. Utbildningsministern kommer därför att leda arbetet med att mobilisera utbildningssamhällets alla resurser. Utbildningssatsningar är också avgörande för möjligheterna att nå ett mer jämställt arbetsliv. En omfattande satsning på arbetsmarknadsutbildning, komvux, utbildningsvikariat, högskoleutbildning och förbättrade utbildningsbidrag ger arbetslösa kvinnor nya möjligheter på arbetsmarknaden. Det bidrar också till att bryta de könsgränser som finns på arbetsmarknaden som utbildning också ger fler kvinnor tillfälle att utveckla sig i sitt arbete. Så kan arbetslöshetsbekämpningen sättas in i ett större sammanhang där målet är att bryta segregationen och skapa en mer jämställd arbetsmarknad. Regeringens förslag: Omfattningen på arbetsmarknadsutbildningen ökas med totalt 9 800 platser fr.o.m. , varav 5 000 förläggs till den upphandlade arbetsmarknadsutbildningen och 4 800 platser till det reguljära skolväsendet. Skälen för regeringens förslag: I nuvarande arbetsmarknadsläge där en uppåt- gående konjunktur kan skönjas är det angeläget att stärka kompetensen hos ar- betskraften och försöka hindra att inflationsdrivande flaskhalsar uppstår. Det finns redan tecken på att vissa industriföretag har rekryteringsproblem. Det är främst brist på tekniker och ingenjörer men efterfrågan är stor även på kvali- ficerade industriarbetare. Genom att, fr.o.m. öka sats- ningarna på arbetsmarknadsutbildning med tonvikt på yrkesinriktning, varav 5 000 platser läggs till den upphandlade utbildningen och 4 800 platser till det reguljära skolväsendet, bedömer regeringen att förutsättningarna ökar för att underlätta ökningen av sysselsättning på den svenska arbets- marknaden. Denna ytterligare satsning på arbetsmarknadsutbildningen beräknas kosta under resten av budgetåret, varav avser utbildningsbidrag. Regeringens förslag: Ytterligare 4 000 platser inrättas inom högskoleut- bildningen . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår resurser för ytterligare 4 000 högskolestuderande på heltid . Utökningen bör huvud- sakligen ske inom humanistiska, samhällsvetenskapliga och juridiska utbildningar till vilka det finns ett stort antal sökande som inte kan beredas plats. Inom dessa utbildningar finns viss ledig kapacitet vad gäller lärare och loka- ler. Kostnaden härför beräknas till för . Belast- ningen på studiemedelsanslaget beräknas öka . Regeringens avsikt är att de studerande som påbörjar dessa utbildningar skall kunna beredas plats även . Regeringens förslag: Antalet platser inom komvux kan genom omfördelning av befintliga resurser utökas med ca 13 000 . Regeringen bör bemyndigas att, vid behov, utöka antalet platser ytterligare. Vidare bör regeringen bemyndigas att, vid behov, utöka antalet särskilda vuxen- studiestöd för arbetslösa (svuxa) till en kostnad av högst under innevarande budgetår. Skälen för regeringens förslag: räknar med att kunna omfördela medel till komvux för i storleksordningen 13 000 ytterligare platser , eftersom det blir platser över inom tredje året i gymnasieskolan och genom att utbildningscheckarna inte utnyttjas fullt ut. Regeringen gör den bedömningen att antalet utbildningsplatser genom denna omfördelning täcker det behov av ytterligare platser som kan finnas inom komvux. Regeringens avsikt är att de studerande som påbörjar denna utbildning skall kunna beredas plats även . Regeringen avser att återkomma till detta i budgetpropositionen i samband med att andra särskilda utbildningsinsatser inom gymnasieskolan, komvux, högskolan och folkbildningen för /96 kommer att behandlas. Omfördelningen medför att antalet svuxa-stöd kan behöva utökas. Dessutom behöver antalet svuxa-stöd öka till en ytterligare kostnad på till följd av vad som föreslås nedan i fråga om folkbildningen. Vid beräkningen har beaktats att svuxa-medel redan avsatts för utbildningscheckarna och den s.k. trainee-utbildningen. Regeringen föreslår därför att anvisas för att öka antalet svuxa-stöd. Regeringens förslag: tillförs ytterligare för utbildningsinsatser inom folkhögskola och folkbildning för arbetslösa . Skälen för regeringens förslag: Folkbildningen erbjuder för många den lämpliga studieformen. och folkhögskolor är därför ett värdefullt komple- ment till den allmänna vuxenutbildningen. Där görs redan nu stora insatser i arbetet på att höja kompetensen i samhället. Särskilt betydelsefulla insatser kan folkbildningen göra för dem som har kort utbildning och svag tilltro till sin egen förmåga att utveckla sina kunskaper. I storleksordningen 1 200 platser bör kunna åstadkommas genom denna insats till enutbild- ningskostnad om . Regeringen bör inhämta bemyndigande att omfördela medel från anslaget Försöksverksamhet med trainee-utbildning under åttonde huvudtiteln till anslaget Bidrag till folkbildningen under samma huvud- titel. Regeringens förslag: Systemet med utbildningsbidrag med lånedel som gäller för deltagare i arbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet samt för ungdomar som deltar i särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning tas bort fr.o.m. den 1 januari 1995.Skälen för regeringens förslag: infördes nya bidragsregler för den som beviljas arbetsmarknadsutbildning för kurser i det reguljära utbildningsväsendet samt för den som inte fyllt och som deltar i den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen. Bidragsdelen vid dessa utbildningar utgör av utbildningsbidraget. Resterande belopp får den studerande ansöka om som lån. Erfarenheten av det nya bidragssystemet har bl.a. visat att studerande avstår från studier och väljer att behålla arbetslöshetsunderstöd i stället, eftersom det i många fall är mer ekonomiskt fördelaktigt än utbildningsbidrag med lånedel. Vidare har andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder fått överta den roll som arbetsmarknadsutbildningen tidigare spelade. Betydligt fler ungdomar "föredrar" ungdomspraktik och arbetslivsutveckling, ALU, som lösning på sin akuta arbetslöshetssituation. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att utbildningsbidrag med lånedel slopas fr.o.m. . Kostnaden härför beräknas till . I enlighet med det anförda bör lagen om särskilt studielån för den som genomgår arbetsmarknadsutbildning upphävas fr.o.m. . Regeringens förslag: Omfattningen på utbildningsvikariat ökas med 5 000 till 20 000 fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: Utbildningsvikariaten är en smidig åtgärd som visat sig vara mycket effektiv för att höja kompetensen hos anställda. Åtgärden innebär att arbetsgivaren får göra ett avdrag på arbetsgivaravgiften med per dag för vikarie som anvisas från arbetsförmedlingen. Regeringen föreslår en utökning med 5 000 personer fr.o.m. . Förslaget beräknas kosta och belastar slutligen arbets- marknadsfonden i form av minskade avgiftsinkomster. Kostnaden för utbildnings- vikariat under /95 beräknas till och avdragen för utbildningskostnader beräknas till . Regeringens förslag: Bidrag till starthjälp får fr.o.m. lämnas till en arbetslös som flyttar från hemorten för att arbeta på annan ort. Skälen för regeringens förslag: Det är angeläget att den geografiska rörligheten ökar. Då kan den stigande efterfrågan bättre utnyttjas samt inflationsdrivande flaskhalsproblem motverkas. Ett generösare flyttningsstöd bör därför införas. Detta medför dessutom att arbetsförmedlingen kan ställa högre krav på de arbetslösa att ta ett arbete även om det innebär flyttning. Regeringen föreslår därför att ett bidrag för starthjälp införs. Starthjälpen skall underlätta för arbetslösa att ta ett arbete på annan ort än hemorten, dit det inte är möjligt att dagpendla. Den arbetslöse kan få starthjälp om arbetsförmedlingen medverkat till platstillsättningen samt om anställningen avser . Starthjälp lämnas inte vid tillträdande av en första anställning efter avslutad utbildning. Efter genomförd arbetsmarknadsutbildning skall dock starthjälp kunna lämnas. Bidraget bör uppgå till . Starthjälpen beräknas omfatta ca 15 000 personer . Kostnaden för perioden den 1 januari-den 30 juni 1995 beräknas till . Regeringens bedömning: ALU-verksamheten minskas i omfattning fr.o.m. . inriktas i fortsättningen i första hand mot miljö- och kultursektorn. Skälen för regeringens bedömning: Läget på den ordinarie arbetsmarknaden har ljusnat. Företagen har under den börjat att nyanställa. I detta konjunkturläge är det viktigt att inrikta arbetsmarknadspolitiken mot ut- bildnings- och rekryteringsåtgärder. Sysselsättningsåtgärder, som beredskapsar- beten och arbetslivsutveckling, bör hållas nere för att inte motverka rekryte- ringen till näringslivet. Omfattningen av ALU-verksamheten bör även begränsas på grund av de risker som finns för undanträngningseffekter inom åtgärden. ALU-verksamheten bör från och med årsskiftet 1994/95 inriktas i första hand mot miljö- och kultursektorn i vid mening. Det finns ett stort behov i samhället att öka insatserna för att förbättra miljön och öka medvetenheten om miljöproblem. Kultursatsningar kan stärka människors självförtroende och öka deras medvetenhet om olika samhällsproblem, som t.ex. miljöförstöring, rasism och mobbning. ALU beräknades kompletteringsproposition omfatta i genomsnitt 75 000 personer under /95 (prop. 1994/94:150 bil. Regeringen beräknar , mot bakgrund av den tidigare redovisade omläggningen av arbetsmarknadspolitiken, antalet personer i ALU till 25 000 personer i genomsnitt under . Verksamheten kommer därefter att successivt trappas av. Sammanfattning av kostnaderna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna Det utökade antalet platser i arbetsmarknadsutbildningen, införandet av starthj- älp och återgången till full dagpenning i utbildningsbidraget för alla som deltar i arbetsmarknadsutbildning medför en kostnadsökning med totalt . Kostnaderna för det föreslagna investeringsprogrammet beräknas att uppgå till exkl. väginvesteringarna. Eftersom ungdomsprogrammet ersätter ungdomspraktiken finns redan medel avsatta för dessa insatser. Sammantaget innebär detta att ytterligare bör anvisas under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för insatser under resterande del av detta budgetår. För innevarande budgetår har under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder anvisat ett reservationsanslag på 25 (prop. 1993/94:150 bil. 10, bet. 1993/94:FiU20, rskr. 1993/94:457), vilket medför att medlen under anslaget 1994/95 bör uppgå till 28 . De ytterligare insatserna inom anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, de extra investeringsåtgärderna, det utökade antalet högskoleplatser och utbildningsvikariat finansieras genom den kraftiga neddragningen av ALU, som minskar belastningen på arbetsmarknadsfonden samt genom att vissa reservationer från föregående budgetårs anslag används. Till detta kommer extra inleveranser från statliga bolag och affärsverk om samt indragningar av reservationer under andra huvudtitlar. Samtliga föreslagna åtgärder som medför kostnadsökningar är således fullt ut finansierade. Regeringens förslag innebär följaktligen att resurser som redan anvisats till olika insatser för att motverka arbetslöshet under innevarande budgetår används på ett mer rationellt och effektivt sätt. Lagförslag har upprättats i enlighet med förteckningen i avsnittet Förslag till riksdagsbeslut. Lagförslagen återfinns i Bilaga 1. 10.2 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag (1994:000) om praktik för ungdomar i ungdomsintroduktion, 2. antar regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (1993:719) om särskilt studielån för den som genomgår arbetsmarknadsutbildning, 3. godkänner vad regeringen förordar om statsbidrag för investeringssatsningar, 4. godkänner vad regeringen förordar om att ungdomspraktiken för ungdomar liksom akademikerpraktiken för ungdomar upphör fr.o.m. , 5. godkänner vad regeringen förordar om en ny åtgärd benämnd ungdomsintro- duktion för ungdomar, 6. godkänner vad regeringen förordar om omfattningen av arbetsmark- nadsutbildning, 7. godkänner vad regeringen förordar om att vid behov utöka antalet utbildningsplatser i komvux för arbetslösa under /95, 8. godkänner vad regeringen förordar om omfattningen av utbildningsvikariat, 9. godkänner vad regeringen förordar om starthjälp, 10. bemyndigar regeringen att omfördela medel från anslaget Försöksverksamhet med trainee-utbildning under åttonde huvudtiteln till anslaget Bidrag till folkbildningen under samma huvudtitel, 11. till Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor på till- läggsbudget till statsbudgeten för /95 under åttonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på , 12. till Vuxenstudiestöd m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för /95 under åttonde huvudtiteln anvisar ett reservation- sanslag på , 13. till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder på tilläggsbudget till statsbudgeten för /95 under tionde huvudtiteln anvisar ett reservations- anslag på 3 , 14. till Sysselsättningsskapande åtgärder inom verksamhetsområde på tilläggsbudget till statsbudgeten för /95 under sjätte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 2 . 1 Lag om ändring i lagen (1942:529) om allmänna barnbidrag.. 3 2 Lag om ändring i ........................... 4 3 Lag om ändring i utsökningsbalken......................... 5 4 Lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott...... 6 5 Lag om ändring i lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn......................................... 7 6 Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring.... 8 7 Lag om ändring i lagen (1994:000) om allmänna egenavgifter..............................................10 8 Lag om ändring i lagen (1994:000) om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter..............................11