prop · GI03212 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1994/95:212 Ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång - en försöksverksamhet Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att utvecklingsstörda barn och barn som i skollagen (1985:1100) jämställs med utvecklingsstörda inte får tas emot i särskolan utan vårdnadshavarnas medgivande. Med särskola avses i denna proposition endast den obligatoriska särskolan. Vidare förslås att vanlig respektive särskild skolplikt i fortsättningen skall benämnas enbart skolplikt. 1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 3 2 Lagtext.................................. 4 2.1 Förslag till lag om ändring i skol- lagen (1985:1100).................... 4 2.2 Förslag till lag om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över ut- vecklingsstörda barns skolgång....... 11 3 Ärendet och dess beredning............... 12 4 En mål- och resultatinriktad styrning av skolan................................... 13 5 Läroplanen, timplaner och kursplaner..... 13 5.1 .......................... 13 5.2 Särskolan............................ 14 6 Ökat föräldrainflytande över utvecklings- störda barns skolgång.................... 15 7 Skolpliktsbegreppet m.m.................. 19 8 Författningskommentarer.................. 21 8.1 Förslaget till lag om ändring i skol- lagen (1985:1100).................... 21 8.2 Förslaget till lag om försöksverksam- het med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång..... 22 Sammanfattning av förslagen och sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds 1994:89) Rätt att välja skolform.................. 24 Lagförslag i betänkandet Ds 1994:89. Lagrådsremissens lagförslag......... 35 Lagrådets yttrande.................. 43 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .............................. 44 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till -lag om ändring i skollagen (1985:1100), -lag om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2, 3, 10 och 14 §§, 9 kap. 1-6 a och 17 §§ och 10 kap. 5 § skollagen (1985:1100)[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 2 § Barn i allmänhet har Barn skall fullgöra vanlig skolplikt. Den skolplikten i skall fullgöras i grund- , särskolan skolan, om inte annat eller specialskolan. följer av 8-10 kap. Skolplikten får också fullgöras enligt 8-10 kap. 3 §[2] Särskild skolplikt har Barn i allmänhet skall barn som inte kan gå i tas emot i . därför att de är utvecklingsstörda, synskadade, döva, hörselskadade eller tal- skadade. Sådan skolplikt skall fullgöras i särskolan eller special- Barn som bedöms inte skolan, om inte annat kunna nå upp till följer av 9 eller 10 kunskapsmål kap. därför att de är ut- De utvecklingsstörda vecklingsstörda skall tas skall tas emot i emot i särskolan. särskolan och övriga i specialskolan. Utvecklingsstörda, som på grund av synskada, döv- Barn som inte kan gå i het, hörselskada eller eller talskada inte kan gå i särskolan därför att de särskolan, skall dock är synskadade, döva, tas emot i hörselskadade eller specialskolan. talskadade skall tas emot i specialskolan. 10 §[3] Skolplikten upphör vid Skolplikten upphör vid utgången av vårterminen utgången av vårterminen det kalenderår då barnet det kalenderår då barnet fyller eller, om fyller eller, om barnet fullgör särskild barnet fullgör skolplikt i special- skolplikten i skolan, . Om barnet tillfredsställande slutför högsta årskursen i grund- skolan eller motsvarande i någon annan skola där barnet får fullgöra sin skol- plikt, upphör därmed denna. Skolplikten upphör också, om barnet vid särskild prövning visar att det har motsvarande kunskaper. Sådan prövning anordnas av styrelsen för utbildningen. Beslut av styrelsen för utbildningen i ärende om skolpliktens upphörande får överklagas hos . 14 §[4] Om en skolpliktig elev Om en skolpliktig elev i en skola utanför det i en skola utanför det offentliga skolväsendet offentliga skolväsendet för barn och ungdom är för barn och ungdom är frånvarande i stor frånvarande i stor utsträckning utan giltig utsträckning utan giltig orsak, skall orsak, skall huvudmannen huvudmannen för skolan för skolan anmäla anmäla förhållandet till förhållandet till barnets barnets hemkommun. Kommunen Kommunen skall pröva om skall pröva om barnet barnet skall åläggas skall åläggas skolgång i skolgång i eller eller särskolan eller, särskolan eller, om skäl om skäl föreligger, föreligger, överlämna överlämna anmälan till anmälan till huvudmannen huvudmannen för särsko- för specialskolan, som lan eller specialskolan, skall pröva om barnet som skall pröva om skall åläggas skolgång där. barnet skall åläggas skolgång där. Beslut om att ålägga barnet skolgång får överklagas hos allmän förvaltnings- domstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 9 kap. 1 §[5] Skolplikt får fullgöras Skolplikt får fullgöras i i en fristående skola, en fristående skola, om om skolan är godkänd för skolan är godkänd enligt 2 ändamålet. Ärenden om godkännande Ärenden om godkännande av för vanlig skolplikt fristående skolor som prövas av Statens motsvarar skolverk. eller särskolan prövas av . Såvitt gäller särskild Ärenden om godkännande av skolplikt prövas fristående skolor som 1. sådant godkännande motsvarar specialskolan som avser en skola som prövas av styrelsen för motsvarar särskolan av den specialskola som och ansvarar för utbildning 2. sådant godkännande av samma handikappgrupp som avser en skola som där skolan är belägen. motsvarar specialskolan av styrelsen för den specialskola som ansvarar för utbildning av samma handikappgrupp där skolan är belägen. 2 §[6] Godkännande för vanlig En fristående skola som skolplikt skall motsvarar meddelas, om skolans skall godkännas, om sko- utbildning ger lans utbildning ger kunskaper och kunskaper och färdigheter färdigheter som till art som till art och nivå vä- och nivå väsentligen sentligen svarar mot de svarar mot de kunskaper kunskaper och färdigheter och färdigheter som som förmedlar förmedlar och skolan även i övrigt och skolan även i övrigt väsentligen svarar mot väsentligen svarar mot allmänna mål. allmänna Härvid skall särskilt mål. Härvid skall beaktas de krav som särskilt beaktas de krav anges i 1 kap. 2 § andra som anges i 1 kap. 2 § och tredje styckena. andra och tredje En fristående skola som styckena. motsvarar särskolan eller Godkännande för sär- specialskolan skall god- skild skolplikt skall kännas, om skolan ger meddelas, om skolan ger eleverna en utbildning eleverna en utbildning som väsentligen svarar som väsentligen svarar mot den som de skulle få mot den som de skulle få i särskolan eller i särskolan eller specialskolan. En ytterligare förutsättning ytterligare förutsätt- är att eleverna i samband ning är att eleverna i med utbildningen bereds samband med utbild- erforderliga omsorger. ningen bereds I godkännandet av en erforderliga omsorger. skola som motsvarar specialskolan skall an- I godkännandet för ges vilka särskild skolplikt skall handikappgrupper som anges om det avser sär- godkännandet avser. skoleutbildning eller specialskoleutbildning eller båda dessa skol- former samt för vilka handikappgrupper utbildningen godkänns. 3 §[7] Ett barn får fullgöra Ett barn får fullgöra sin sin skolplikt i en skolplikt i en godkänd fristående skola som är fristående skola som godkänd för särskild motsvarar särskolan skolplikt och som mot- endast om styrelsen för svarar särskolan endast särskolan i barnets om styrelsen för hemkommun har bedömt att särskolan i barnets hem- barnet inte kan nå upp kommun har bedömt att till barnet har särskild kunskapsmål därför att det skolplikt. 4 §[8] Om ett barn har Om ett barn har ett funktionshinder som sådant funktionshinder enligt 3 kap. 3 § kan som enligt 3 kap. 3 § vara grund för särskild kan vara grund för skolplikt, får barnet mottagande i specialsko- fullgöra sin skolplikt i lan, får barnet fullgöra en godkänd fristående sin skolplikt i en god- skola som motsvarar känd fristående skola som specialskolan endast om motsvarar specialskolan 1. skolan är godkänd endast om för elever som har sär- 1. skolan är godkänd för skild skolplikt på grund elever som har samma av samma funktions- funktionshinder som hinder som barnet eller barnet eller 2. huvudmannen för 2. huvudmannen för specialskolan bedömer specialskolan bedömer att att barnet ändå kan barnet ändå kan till- tillgodogöra sig godogöra sig utbildningen utbildningen vid sko- vid skolan. 5 §[9] Den som har vanlig Den som endast för en skolplikt men som är bosatt i endast landet eller den som har är bosatt i landet eller andra skäl att få som har andra skäl att utbildning i en få en utbildning med en internationell skola får annan internationell in- fullgöra sin skolplikt i riktning än den som får en sådan skola, om skolan finnas inom är godkänd för ändamålet av eller fristående skolor . Detta som är godkända för gäller dock inte sådana fullgörande av vanlig barn som avses i 3 kap. skolplikt får fullgöra 3 § andra och tredje sin skolplikt i en styckena. fristående skola med sådan inriktning (internationell skola), om skolan av har godkänts Med internationell sko- för ändamålet. la avses en fristående För godkännande krävs skola som har en annan att skolans utbildning internationell inrikt- som helhet betraktad ning än den som får finnas är likvärdig med i eller i en . Skolan fristående skola som skall förmedla kunskaper motsvarar . och färdigheter som För godkännande krävs att underlättar fortsatt skolans utbildning som skolgång utomlands. Un- helhet betraktad är lik- dervisning i svenska värdig med . språket och om svenska Skolan skall förmedla förhållanden skall med- kunskaper och färdigheter delas i den omfattning som underlättar fortsatt som de i landet för skolgång utomlands. Un- bosatta dervisning i svenska eleverna behöver. språket och om svenska förhållanden skall med- delas i den omfattning som de i landet bosatta ele- verna behöver. 6 §[10] En fristående skola, En godkänd fristående som är godkänd för ele- skola som motsvarar ver som har vanlig skol- skall till- plikt skall tilldelas delas bidrag för verksam- bidrag för verksamheten heten av elevernas hem- av elevernas hemkommu- kommuner. För varje elev ner. För varje elev skall lämnas ett belopp skall lämnas ett belopp som motsvarar den genom- som motsvarar den genom- snittliga kostnaden per snittliga kostnaden per elev i hemkommunens elev i hemkommunens grundskola det pågående grundskola det pågående kalenderåret på den årskurs kalenderåret på som eleven tillhör. Vid den årskurs som eleven tilldelningen får kommu- tillhör. Vid tilldel- nen göra ett avdrag som ningen får kommunen göra uppgår till högst 25 ett avdrag som uppgår procent av den framräkna- till högst de genomsnittskostnaden. av den framräknade Regeringen eller den genomsnittskostnaden. myndighet regeringen eller den bestämmer får medge ett myndighet regeringen större avdrag, om det bestämmer får medge ett finns särskilda skäl. större avdrag, om det finns särskilda skäl. Tilldelningen beräknas Tilldelningen beräknas för ett bidragsår i sänder. för ett bidragsår i Varje bidragsår börjar den sänder. grundas på antalet elever grundas på från kommunen i den antalet elever från kom- fristående skolan den 15 munen i under skolan bidragsåret. Bidragen under bidragsåret. skall utbetalas med en Bidragen skall tolftedel . utbetalas med en Utbetalningarna i tolftedel . avpassas Utbetalningarna i efter ett beräknat antal avpassas elever och reglering görs efter ett beräknat antal vid utbetalning i elever och reglering oktober. För en skola som görs vid utbetalning i är nystartad, får bidrag, oktober. För en skola som avser tiden ju- som är nystartad, får li-september månad, bidrag, som avser tiden betalas ut samlat månad, september. För att en ny- betalas ut samlat i startad skola skall ha september. För att en rätt till bidrag gäller nystartad skola skall dock att skolan skall ha ha rätt till bidrag ansökt om att bli godkänd gäller dock att skolan före skall ha ansökt om att kalenderåret innan bli godkänd för vanlig bidrags-året börjar. skolplikt före kalender-året innan bidragsåret börjar. Om en elev slutar i den fristående skolan efter bidragsåret är hemkommunen inte skyldig att tilldela skolan bidrag än till och med kalendermånaden efter den då eleven slutade. Utbetalning av bidrag enligt andra stycket får grundas på den kostnad som hemkommunen fastställt i sin budget för respektive kalenderår. Om det slutliga utfallet skulle bli högre än det i budgeten fastställda har den fristående skolan rätt att få ut motsvarande mellanskillnad. Sådan slutreglering skall ske senast efter det att kommunens årsredovisning för det aktuella kalenderåret har lämnats över till fullmäktige. Vad som sägs i första-fjärde styckena gäller inte de fristående skolor för vilka regeringen har beslutat om statsbidag genom särskilda föreskrifter eller andra särskilda beslut och inte heller skolor, för vilka huvudmannen skriftligen avstått från medelstilldelning eller sådana skolor som enligt 7 § förklarat sakna rätt till bidrag. 6 a §[11] En fristående skola, En godkänd fristående som är godkänd för skola som motsvarar elever som har särskild särskolan skall tilldelas skolplikt och som bidrag för verksamheten motsvarar särskolan, av elevernas skall tilldelas bidrag hemkommuner. För att en för verksamheten av nystartad skola skall ha elevernas hemkommuner. rätt till bidrag gäller För att en nystartad dock att skolan skall ha skola skall ha rätt till ansökt om att bli godkänd bidrag gäller dock att före skolan skall ha ansökt kalenderåret innan om att bli godkänd för bidrags-året börjar. Varje särskild skolplikt före bidragsår börjar den kalenderåret . innan bidragsåret börjar. Varje bidragsår börjar . Tilldelningen skall, om elevernas hemkommuner och den fristående skolan inte kommer överens om annat, ske i enlighet med bestämmelserna i 6 § andra och tredje styckena. Om den fristående skolan inte kommer överens om annat med elevernas hemkommuner skall dessa erlägga det belopp som regeringen beslutat. 17 §[12] Beslut av i ärenden om godkännande eller återkallande av godkännande för en fristående skola enligt 1, 5 eller 12 § samt beslut i ärenden om elevavgifter enligt 7 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Beslut av styrelsen för Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden utbildningen i ärenden om om godkännande eller godkännande eller återkallande av återkallande av godkännan- godkännande för en de för en fristående skola fristående skola för enligt 1 § tredje stycket särskild skolplikt eller 12 § får överklagas enligt 1 § tredje hos allmän förvaltnings- stycket 2 eller 12 § får domstol. överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden som avses i 3, 4 och 16 §§ får överklagas hos . Beslut som avses i 3 § får överklagas endast av barnets vårdnadshavare. Beslut som avses i 16 § får överklagas endast av eleven eller företrädare för denne. 10 kap. 5 §[13] Frågor enligt 4 § prövas Frågor enligt 4 § prövas av styrelsen för den av styrelsen för den skola där barnet annars skola där barnet annars skulle ha fullgjort sin skulle ha fullgjort sin skolplikt. Om barnet skolplikt. Om barnet har har sådant funk- sådant funktionshinder tionshinder som enligt som enligt 3 kap. 3 § 3 kap. 3 § kan vara kan vara grund för grund för särskild skol- mottagande i särskolan plikt, skall styrelsen eller specialskolan, höra skall styrelsen höra So- innan ett medgivande cialstyrelsen innan ett lämnas eller återkallas. medgivande lämnas eller återkallas. Denna lag träder i kraft . [1] Lagen omtryckt 1991:1111. [2] Senaste lydelse 1993:800. [3] Senaste lydelse 1992:598. [4] Senaste lydelse 1995:63. [5] Senaste lydelse 1993:800. [6] Senaste lydelse 1993:800. [7] Senaste lydelse 1993:800. [8] Senaste lydelse 1993:800. [9] Senaste lydelse 1993:800. [10] Lydelse enligt prop. 1994/95:157. [11] Lydelse enligt prop. 1994/95:157. [12] Senaste lydelse 1995:63. [13] Senaste lydelse 1993:800. 2.2 Förslag till lag om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång Härigenom föreskrivs följande. 1 § I stället för vad som föreskrivs i 3 kap. 3 § andra stycket skollagen (1985:1100) om vilka barn som skall tas emot i särskolan gäller bestämmelserna i denna lag. 2 § Barn som bedöms inte kunna nå upp till kunskapsmål därför att de är utvecklingsstörda skall tas emot i särskolan. Om vårdnadshavaren inte lämnar sitt medgivande till att barnet tas emot i särskolan, skall barnet fullgöra skolplikten enligt vad som gäller för barn i allmänhet enligt skollagen (1985:1100). 3 § Vad som sägs i 2 § gäller även barn som har fått ett betydande och bestående begåvningsmässigt funktionshinder på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, samt barn med autism eller autismliknande tillstånd. Denna lag träder i kraft och gäller till utgången av . Lagen tillämpas på utbildning som äger rum från och med /97. 3 Ärendet och dess beredning har i samband med behandlingen av vissa motioner från allmänna motionstiden beslutat ge regeringen till känna vad utbildningsutskottet anfört i frågan om föräldrars inflytande vid val av skolform för utvecklingsstörda barn (bet. 1993/94:UbU6, rskr. 1993/94:179). har bl.a. anfört att ett barns placering i särskolan mot föräldrarnas vilja utgör en dålig grund för barnets skolgång. Det är därför angeläget att samverkansformerna mellan föräldrar och berörda myndigheter utvecklas. När det gäller vem som skall bestämma, när föräldrarna och skolan inte blir överens om val av skolform, uttalade utskottet följande. Det är principiellt betänkligt att en myndighet ges möjlighet att slutligt ta över föräldrars ansvar. Regeringen bör skyndsamt göra en översyn av nu gällande regler såvitt avser val av skolform för utvecklingsstörda barn. Översynen bör syfta till att föräldrarna i princip får det slutliga avgörandet, när det har varit omöjligt att nå fram till ett gemensamt ställningstagande vad gäller valet mellan grundskola och särskola samt inom särskolan. Utskottet framhåller dock att dess grundläggande uppfattning är att särskolan även skall utgöra en oundgänglig tillgång för skolväsendet och vara det naturliga alternativet för de barn som bedöms inte klara av skolgången i . Det enskilda barnets bästa måste gälla som norm vid valet mellan grundskola och särskola. Med anledning av tillkännagivande utarbetades ett betänkande Rätt att välja skolform (Ds 1994:89) av en arbetsgrupp i . Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av förslagen och en sammanställning av remissyttrandena finns i bilaga 1. De lagförslag som lades fram i betänkandet finns i bilaga 2. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Lagrådets synpunkter tas upp i författningskommentaren till lagen om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång. Lagrådet har inte yttrat sig över förslaget till ändring i 3 kap. 14 § skollagen (1985:1100). Ändringen är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4 En mål- och resultatinriktad styrning av skolan har fattat en rad beslut om en ny ansvarsfördelning mellan stat och kommun och en mål- och resultatinriktad styrning av skolan. I enlighet med dessa beslut skall riksdag och regering svara för den övergripande styrningen och lägga fast generella och riksgiltiga mål för skolan, medan det fulla driftsansvaret för verksamheten ligger på skolhuvudmannen. Statsbidraget till skolan har avskaffats och ersatts av ett utjämningsbidrag till kommunerna, vilket inte har någon styrfunktion. De grundläggande styrdokumenten är skollagen, respektive skolformsförordning, läroplanerna för det obligatoriska respektive frivilliga skolväsendet samt timplaner och kursplaner för de skilda skolformerna. I dessa styrdokument anges målen och riktlinjerna för utbildningen i respektive skolform. Däremot regleras inte på vilket sätt skolhuvudmännen skall organisera sin verksamhet och inte heller föreskrivs vilka arbetssätt, metoder och arbetsformer som skall användas för att de uppställda målen skall nås. 5 Läroplanen, timplaner och kursplaner Med stöd av beslut (prop. 1992/93:220, bet. 1993/94:UbU1, rskr. 1993/94:82) har regeringen utfärdat en ny läroplan för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94). Den nya läroplanen, som kungjorts i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS 1994:1), införs successivt fr.o.m. . I läroplanen formuleras skolans värdegrund och uppgifter och där anges mål och riktlinjer för verksamheten. Läroplanen uttrycker därmed vilka krav staten ställer på kommunerna inom skolområdet, vilka krav och förväntningar elever och föräldrar kan ställa på skolan samt vilka krav skolan ställer på eleverna. Målen är av två slag, dels de mål som skolan skall sträva mot och som är desamma för samtliga obligatoriska skolformer, dels de mål som skolan skall ansvara för att alla elever ges möjligheter att nå. De sistnämnda målen är uttryckta i termer av kunskaper som eleven skall skaffa sig i utbildningen och varierar mellan de olika skolformerna. Läroplanen kompletteras med timplaner och kursplaner som är olika för de skilda skolformerna. I de av regeringen utfärdade kursplanerna för (SKOLFS 1994:3) anges den lägsta kunskapsnivå i de olika ämnena som varje elev i skall ha nått i slutet av det femte respektive det nionde skolåret. Av 4 kap. 1 § skollagen framgår att särskilt stöd skall ges grundskoleelever som har svårigheter i skolarbetet. Enligt 5 kap. 1 § grundskoleförordningen (1994:1194, ändrad 1995:207) skall ett åtgärdsprogram utarbetas av berörd skolpersonal, om särskilda stödåtgärder behövs för en elev. Skolpersonalen skall därvid samråda med eleven och elevens vårdnadshavare. I 5 kap. 14 § samma förordning föreskrivs att en elev skall ges stödundervisning, om det kan befaras att eleven inte kommer att nå de mål som minst skall ha uppnåtts vid slutet av det femte och det nionde skolåret eller om eleven av andra skäl behöver särskilt stöd. Den nya grundskoleförordningen träder i kraft och till- lämpas med början i årskurserna 1 - 7 /96. I 7 kap. grundskoleförordningen finns närmare föreskrifter om betyg och ämnesprov. Betyg skall ges i årskurserna 8 och 9. Som betyg skall användas någon av beteckningarna Godkänd (G), Väl godkänd (VG) eller Mycket väl godkänd (MVG). Slutbetyget sätts med hjälp av dels de mål som eleverna enligt kursplanerna skall ha nått i slutet av det nionde skolåret, dels de betygskriterier för betyget Väl godkänd som skall fastställa för respektive ämne. Ämnesprov i svenska, engelska och matematik i slutet av årskurserna 5 och 9 finns för bedömning av elevens kunskapsutveckling och som stöd för betygssättning. Utbildningen i särskolan syftar till att ge utvecklingsstörda barn en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning, som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i (6 kap. 1 § skollagen). Särskolans elever utgör en mycket heterogen grupp. Med hänsyn till elevernas stora variationer i begåvning, förutsättningar och behov, är särskolan indelad i grundsärskola och träningsskola. /94 var 8 618 barn inskrivna i särskolan, vilket motsvarar knappt en procent av det totala antalet elever i . Av det totala antalet elever i särskolan gick 5 516 elever i grundsärskolan och 3 102 elever i träningsskolan. 936 av eleverna i grundsärskolan och 25 av eleverna i träningsskolan fick sin undervisning i en grundskoleklass (s.k. integrerade elever).