prop · GI0325 · 1995-01-01 00:00:00 — Samtliga survar inom en koncern måste återföras till beskattning för att avdragsutrymme enligt 3 eller 4 skall kunna komma i fråga. Om företaget har gjort avdrag för avsättning till periodise- ringsfond får, sedan avdragsutrymmet för survåterföringar enligt 1 och 2 utnyttjats fullt ut, periodiseringsfonden återföras till beskattning och utnyttjas för direktavdrag. Något krav på att koncernföretag skall återföra periodiseringsfonder för att skapa avdragsutrymme åt investerande företag har inte uppställts. Särregleringen för handelsbolag föranleds av att direktavdraget beräknas för bolaget medan avsättning till periodiseringsfond görs på delägarnivå. Först sedan surv och periodiseringsfond utnyttjats fullt ut aktualiseras inkomstutrymmet enligt 4. Det inkomstbegrepp som här avses är hämtat från 3 § lagen om periodiseringsfonder. Avdraget får uppgå till högst av inkomsten före avdraget till periodiseringsfond. Avdragsutrymmet för direktavdrag mot inkomsten skall alltså motsvara avdragsutrymmet för avdrag för avsättning till periodiseringsfond, dvs. av inkomsten före direktavdrag och avdrag för avsättning till periodiseringsfond. Eftersom återförd surv och periodiseringsfond ingår i inkomsten måste denna minskas med dessa intäkter. Inkomsten måste också minskas med den del av avdragsutrymmet som motsvarar survupplösning i ett koncernföretag och överföring av detta avdragsutrymme till det investerande företaget. På resterande belopp får användas för direktavdrag. Av andra stycket framgår att avdragsutrymme enligt en senare punkt kan tas i anspråk först sedan möjligheterna till avdragsutrymme uttömts enligt närmast föregående punkt. Avdragsutrymmet måste alltså utnyttjas i ordningsföljd. I sista stycket anges att möjligheten till avdragsutrymme enligt första stycket 2 är uttömt när samtliga företag i koncernen utnyttjat motsvarande avdragsut- rymme för egna direktavdrag eller överfört sitt avdragsutrymme enligt 9 §. Ett exempel illustrerar: Ett företag har en skatteutjämningsreserv som skall återföras till beskattning med (= skall återföras till beskattning). Företaget ingår inte i en koncern varför hänsyn inte behöver tas till ytterligare survar. Företaget har kalenderår som beskattningsår och redovisar för en inkomst som uppgår till före återföring av surv. Företaget bygger en ny administrationsbyggnad, och utförs arbete på denna som uppgår till . Detta innebär att ett direktavdrag om får göras. Vid taxering återför företaget av surven till beskattning. Vidare gör företaget en avsättning till periodiseringsfond på . uppgår utgifterna för byggandet till . Detta medför en möjlighet till direktavdrag om . Återstående surv uppgår till . Vidare återför företaget periodiseringsfonden innan om . Företagets inkomst för antas uppgå till exklusive återföring av surv och periodiseringsfond. Inom denna ram finns inga möjligheter för företaget att utnyttja hela direktavdraget. Utrymmet begränsas till . Återstående avdragsunderlag om får sparas till påföljande år. Företaget förlorar möjligheten att sätta av till periodiseringsfond vid taxeringen (10 §). då bygget avslutas uppgår utgifterna till och ytterligare får utgöra direktavdrag. Högsta möjliga direktavdrag uppgår till . Företaget har en inkomst om . Varken surv eller periodiseringsfond står till företagets förfogande. Avdraget måste ske mot årets inkomst. Detta begränsar enligt 10 § årets möjlighet till avsättning till periodiseringsfond till . Anskaffningskostnaden för den nya administrationsbyggnaden vid färdigställandet uppgår till (= 634 300, som lades ned före stimulansperioden, + 120 000 + 1 400 000 + 500 000). Direktavdragen minskar enligt 10 § detta avskrivningsunderlag till (=2 654 300 - 60 000 - 700 000 - 250 000). Detta innebär att den ordinarie avskrivning som får göras vid taxering kommer att uppgå till i stället för till som den skulle ha gjort om direktavdrag inte hade medgetts. Företaget utgår då från en avskrivning . Genom omläggning av räkenskapsår skulle avdragsutrymmet enligt 6 § första stycket 4 kunna utökas, t.ex. när ett kalenderårsföretag förlänger till . För att hindra detta skall avdragsutrymmet justeras till en tolvmånadersperiod [jfr 4 § lagen (1989:346) om särskild vinstskatt]. Avdrag för utgifter under tidigare beskattningsår Direktavdrag skall yrkas vid taxeringen för det beskattningsår för vilket utgifterna lagts ner. Förslår inte avdragsutrymmet får direktavdrag göras ett senare år. Inte i något fall får direktavdrag göras för senare beskattningsår än det som omfattar utgången av tidsperioden enligt 3 §. Överföring av avdragsutrymme inom koncern Som framgår av 6 § skall avdragsutrymmet tas i anspråk i en viss turordning. Företagets surv skall i första hand utnyttjas. Därefter kan avdragsutrymme skapas genom att koncernföretag återför surv till beskattning. Utnyttjas inte möjligheten att använda ett koncernföretags surv förlorar företaget möjligheten att använda det avdragsutrymme som följer i turordningen efter survåterföringar, nämligen mot periodiseringsfond (6 § första stycket 3) eller årets inkomst (6 § första stycket 4). Om den skattskyldige tar i anspråk avdragsutrymme från inkomsten (= underlaget för avsättning till periodiseringsfond) minskas utrymmet för avsättning till periodiseringsfond i motsvarande mån. Både när det gäller byggnader och markanläggningar får, enligt de ordinarie reglerna, värdeminskningsavdrag göras först när byggnaden eller anläggningen har färdigställts. Förslaget med direktavdrag innebär att värdeminskningsavdragen tidigareläggs för sådana arbeten som pågår . Avdrag får göras för utgifter som hänför sig till beskattningsåret eller tidigare beskattningsår, dvs. avdrag medges löpande för anskaffningsutgifterna innan byggnaden är färdigställd. Direktavdraget avser sådana utgifter som ingår i anskaffningsvärdet för byggnaden eller markanläggningen. Det innebär att avdrag medges enbart för sådana utgifter som får skrivas av enligt de ordinarie avskrivningsreglerna. När byggnaden är färdigställd skall vid beräkning av värdeminsknings-avdrag anskaffningsvärdet minskas med direktavdragen. Avskrivningstiden påverkas alltså inte genom direktavdragen. De årliga värdeminskningsavdragen blir däremot lägre. Metoden att reducera anskaffningsvärdet med direktavdraget finns i bl.a. investeringsfondssystemet. Enligt 10 § lagen om allmän investeringsfond skall, vid beräkningen av värdeminskningsavdrag, som anskaffningsvärde räknas endast den del av utgiften som inte har täckts av den ianspråktagna fonden. Det är inte något som hindrar att ersättningsfond e.d. kombineras med direktavdrag. Fonden kan emellertid inte tas i anspråk med ett större belopp än vad som återstår av anskaffningsvärdet sedan detta minskats med gjorda direktavdrag. I andra sammanhang än vid beräkning av värdeminskningsavdrag bör direktavdragen anses som gjorda värdeminskningsavdrag och utgifterna för vilka direktavdrag medgetts anses ingå i anskaffningsvärdet. Det gäller t.ex. vid avyttring av fastigheten, bl.a. när värdeminskningsavdrag skall återföras till beskattning (punkterna 4 och 5 av anvisningarna till 22 § KL). I bestämmelsen anges att den som yrkar direktavdrag i självdeklarationen skall lämna de uppgifter som behövs för beräkningen av avdraget. Det gäller bl.a. när utgifterna lagts ned, hur avdragsutrymmet beräknats och att undantagen egendom (2 §) inte omfattas av yrkandet. 8.11.2 Lagen om skattelättnader för sparande i allemansfond 1 och 2 §§ Genom bestämmelserna återinförs skattelättnader för sparande i allemansfond. Bestämmelserna innebär att utdelning och reavinst på sådana fondandelar beskattas med en faktisk skattesats på . Beskattningsnivån åstadkoms genom att endast två tredjedelar av reavinst resp. utdelning på andelarna skall redovisas. Det förhållandet att avdrag för reaförlust skall grundas på endast två tredjedelar av förlusten innebär inte någon inskränkning i de allmänna bestämmelserna i om begränsad avdragsrätt för reaförluster. Om det är fråga om en förlust som inte är fullt kvittningsgill enligt 27 § 5 mom. nämnda lag innebär detta att (2/3 x ) av förlusten får dras av. 8.11.3 Lagen om beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid taxeringar I paragrafen anges lagens tillämpningsområde. Denna paragraf anger hur statlig inkomstskatt på förvärvsinkomst skall beräknas för fysiska personer. Första stycket motsvarar 10 § första stycket SIL. Det andra stycket motsvarar i princip 10 § andra stycket SIL. Till skillnad från bestämmelserna i är dock skattesatsen på förvärvsinkomster över skiktgränsen i stället för som i SIL . Vidare föreligger en skillnad när det gäller skiktgränsens bestämmande som knyts till uppräkningen av basbeloppet. Skiktgränsen vid taxering bestäms således genom att skiktgränsen vid taxering multipliceras med det jämförelsetal som ligger till grund för bestämmandet av basbeloppet med tillägg av . Om exempelvis det jämförelsetal som har legat till grund basbelopp är 1,03 blir skiktgränsen vid taxering (203 900 x 1,042=) 212 400. Paragrafen har sin motsvarighet i 10 § fjärde stycket SIL men med den skillnaden att skattesatsen är i stället för . Övergångsbestämmelserna har kommenterats i allmänmotiveringen, avsnitt 8.5.2. 8.11.4 Kommunalskattelagen (1928:370) 33 § 2 mom. Avdragsbegränsningen för kostnader för resor mellan bostad och arbete har höjts så att sådana kostnader blir avdragsgilla endast till den del de överstiger . 46 § 1 mom. Den införda kvittningsrätten för underskott av aktiv näringsverksamhet upphävs. I momentet behålls undantaget som tillåter kvittning mot förvärvsinkomst för underskott av förvärvskälla som är hänförlig till aktiv näringsverksamhet om den uteslutande eller så gott som uteslutande avser litterär, konstnärlig eller därmed jämförlig verksamhet. punkt 1 Sista meningen i fjärde stycket har återfått sin tidigare fram till gällande lydelse. De nya bestämmelserna om förutsättningar för att underlåta uttagsbeskattning i de särskilda fall som avses i stycket har flyttats från punkt 1 a och knyter an till regleringen av de ifrågavarande utdelningarna resp. utskiftningarna som åter tagits in i 3 § 7 och 8 mom. punkt 1 a Punkten har upphävts. Bestämmelserna reglerar i sin nuvarande lydelse kraven för att underlåta uttagsbeskattning i samband med dels delning av ett svenskt aktiebolag enligt de särskilda beskattningsreglerna för ett sådant förfarande, dels utskiftning av aktier enligt särreglerna för ombildning av en svensk ekonomisk förening till aktiebolag. De särskilda reglerna om beskattning av utdelning i samband med delning av aktiebolag har återfått sin äldre lydelse i 3 § 7 mom. Bestämmelserna om frihet från uttagsbeskattning som knyter an till sistnämnda moment har på nytt förts till punkt 1 av anvisningarna till 22 § KL. Bestämmelserna som anger förutsättningarna för att underlåta beskattning vid ombildning av ekonomisk förening till aktiebolag har återfått sin äldre lydelse i 3 § 8 mom. Regleringen om undantag från uttagsbeskattning i sådana fall har återförts till punkt 1 av anvisningarna till 22 § KL. punkt 2 Sista meningen i första stycket har - med redaktionella ändringar - hämtats från paragrafens lydelse fram . Avkastning på insatskapital i en ekonomisk förening är åter skattepliktig hos delägaren om andelen utgör en tillgång i hans näringsverksamhet. Detta gäller såväl insats- som förlagsandel. punkt 2 a Punkten har upphävts. De nuvarande bestämmelserna i punkten reglerar omfattningen av slopad eller begränsad skatteplikt för löpande avkastning resp. reavinst på delägarrätter. punkterna 6, 7 och 12 I anvisningspunkterna har en redaktionell ändring gjorts som också innefattar en rättelse av en felaktig styckehänvisning. punkt 33 Det till enkelbeskattningssystemet kopplade tillägget om begränsad avdragsrätt för förlust har tagits bort. punkt 2 I sista stycket har en ändring gjorts som en följd av att reglerna i de aktuella fallen för utdelning och utskiftning åter har tagits in i 3 § 7 resp. 8 mom. punkt 1 De nya reglerna träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering om inte annat anges i punkt 2-4. punkt 2 För skattskyldiga med räkenskapsår som påbörjats före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser om skatteplikt resp. begränsning i skatteplikten för utdelning och reavinst om skattskyldigheten resp. rätten till avdrag för förlust uppkommit före utgången av . punkt 3 För skattskyldig som bedriver näringsverksamhet för vilken beskattningsåret har påbörjats före tillämpas äldre regler. Har skattskyldig i fall som sagts även kostnader för resor till och från arbetsplatsen i inkomstslaget tjänst gäller dock avdragsbegränsningen med vid beräkning av inkomst av tjänst men inte vid beräkning av inkomst av näringsverksamhet. punkt 4 I fråga om näringsidkare för vilka beskattningsåret har börjat före gäller äldre föreskrifter i 46 § 1 mom. till den del underskottet belöper på tid före . Om den skattskyldige inte visar annat skall en proportionering göras varvid en så stor del av underskottet anses hänförligt till tiden före som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller före ikraftträdandet och hela beskattningsåret. 8.11.5 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt infördes bestämmelser om positiv och negativ räntefördelning för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag som är fysiska personer (prop. 1993/94:50, bet. 1993/94:SkU15, SFS 1993:1536). I samband därmed upphävdes de äldre bestämmelserna om negativ räntefördelning som infördes i skattereformen (prop. 1989/90:110, bet. 1989/90:SkU30, SFS 1990:651). Av förbiseende kom inte punkt 16 av övergångsbestämmelserna till lagen (1990:651) om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt att upphävas. Den föreslås nu bli upphävd. 2 § 1 mom. Som en följd av avskaffandet av enkelbeskattningssystemet slopas hänvisningen i sjunde stycket till bestämmelserna om avdragsrätt endast för viss del av förlust i punkt 33 av anvisningarna till 23 § KL. 2 § 3 mom. I första stycket har äldre regler om koncernbidrag återinförts som en konsekvens av att skattefriheten för mottagen utdelning avskaffas. 2 § 4 mom. En redaktionell ändring har gjorts i åttonde stycket. Bestämmelserna i sista stycket om kontinuitet vid beskattningen skall, i likhet med vad som gällde , tillämpas om det utdelande företaget inte uttagsbeskattas och det mottagande företaget är frikallat från skattskyldighet enligt kedjebeskattningsreglerna i 7 § 8 mom. 2 § 10 mom. De fram gällande reglerna för investmentföretag och värdepappersfonder har återinförts. Reglerna om utdelning som överstiger ett gränsbelopp i nuvarande andra stycket och reglerna om särskilda schablonintäkter för utdelning på utländska aktier resp. reavinster på sådana aktier i nuvarande första stycket 4, fjärde och åttonde styckena har tagits bort. De genom skattereform beslutade schablonintäkterna för investmentföretag och värdepappersfonder för reavinster på aktier o.d. på 2 resp. gäller åter enligt ändringarna i de nya första och sista styckena. I det nya tredje stycket har de bestämmelser om karaktärsbyte som infördes tagits in med redaktionella ändringar och med ändringar i fråga om storleken av den intäkt som skall redovisas. Dessa bestämmelser, som föreskriver avskattning i fall då investmentföretag förlorar sin karaktär som sådant företag, har hämtats från nuvarande femte stycket. Den andel av intäkten som skall redovisas vid en avskattning har höjts som en anpassning till den allmänna höjningen av skatten i bolagssektorn på reavinster från . Av samma skäl skall en avskattning inte ske enligt schablonbestämmelsen om verkliga reavinster resp. reaförluster redovisas i sin helhet. 2 § 14 mom. Ändringen i andra stycket är en konsekvens av att äldre bestämmelser i 7 § 8 mom. 3 § 1 mom. Bestämmelserna i nuvarande tredje och fjärde samt sjätte-nionde styckena om slopad eller begränsad skatteplikt för löpande avkastning resp. reavinst på delägarrätter har tagits bort. Det nya tredje stycket motsvarar, med redaktionella ändringar, nuvarande femte stycket. 3 § 7 mom. Tredje stycket har till följd av den avskaffade skattefriheten för utdelningar ändrats redaktionellt. Stycket har även i övrigt fått en ny språklig utformning. I fjärde och femte styckena har de särskilda bestämmelserna om skattefrihet för utdelning i samband med delning av bolag återinförts. Bestämmelserna slopades i huvudsak till följd av att en allmän skattefrihet för mottagen utdelning infördes. I det sammanhanget flyttades också reglerna i viss del till punkt 1 a av anvisningarna till 22 § KL för att komplettera bestämmelserna om undantag från uttagsbeskattning. I sjätte stycket har utöver språkliga ändringar ett förtydligande gjorts. Även en utbetalning från ett utländskt bolag i samband med nedsättning av aktiekapitalet genom minskning av aktiernas nominella belopp eller vid nedsättning av reservfonden skall behandlas som utdelning. Det kan antas att skillnader i civilrättslig lagstiftning mellan och andra länder ibland kan medföra problem vid bedömningen om en sådan utbetalning skall anses utgöra utdelning. Utgångspunkten är att bedömningen skall baseras på de principer som ligger till grund för reglerna om utdelning från svenska bolag. 3 § 8 mom. Andra, tredje och femte styckena har återfått sin gällande lydelse som en följdändring till den slopade enkelbeskattningen av ägarkapital. I tredje stycket behandlas ombildning av ekonomisk förening till aktiebolag. Viss del av dessa bestämmelser har hämtats från den nu upphävda punkt 1 a av anvisningarna till 22 § KL. 3 § 12 mom. Som en konsekvens av den återinförda fulla skatteplikten för avkastning av svenska aktier har kvotdelen för fördelning av reavinst i tredje stycket ändrats. Här rättas en felaktighet. Den gällande lydelsen uppställer ett bosättningskrav för underskottsavdrag enligt 46 § 1 mom. KL vid taxeringen till statlig inkomstskatt men inte vid taxeringen till inkomstskatt. Denna skillnad har inte varit avsedd. Bosättningskravet slopas års taxering. 7 § 8 mom. Första-femte styckena i deras lydelse intill utgången av har återinförts som en konsekvens av att den allmänna regeln om skattefrihet för utdelningsinkomster har slopats. Av samma skäl har bestämmelserna i nuvarande första-fjärde styckena ändrats och tagits in i det nya sjätte stycket. I den nya lydelsen av momentets andra stycke återinförs de t.o.m. utgången av gällande reglerna om förvaltningsföretag. Till följd av den slopade skattefriheten för utdelning på svenska kapitalplaceringsaktier har regleringen ändrats bl.a. för värdepappersfonder. Den uppräkning som finns i det nuvarande näst sista stycket och som omfattar värdepappersfonder har därför tagits bort som en redaktionell ändring. Kapitalinkomstskattesatsen i tredje stycket har höjts från . Skattesatsen för värdepappersfonder har höjts från . I paragrafens sista mening har bestämmelsens äldre lydelse återinförts. 24 § 2 mom. I första stycket och det nya tredje stycket har redaktionella ändringar gjorts. I första stycket 3 har bestämmelser lagts till som reglerar fall då utländska bolag upplöses genom förfaranden som motsvarar de fusioner som tas upp i punkten. 24 § 4 mom. Nuvarande sista stycket har slopats till följd av avskaffandet av enkel- beskattningssystemet för ägarkapital. Som ett förtydligande har dels ändringar gjorts i sjätte stycket, dels ett nytt sjunde stycke lagts till. Bestämmelserna reglerar anskaffningsvärdet i fall då en faktisk avyttring sker efter beslut om konkurs eller likvidation samt fall då en likvidation upphör. 27 § 2 mom. Paragrafhänvisningarna i momentets första stycke har ändrats till följd av att reglerna om utdelning och utskiftning i de aktuella fallen åter tagits in i 3 § 7 och 8 mom. 27 § 4 mom. Bestämmelserna har justerats som en anpassning till den slopade enkel- beskattningen av svenska delägarrätter. 27 § 5 mom. Momentet har fått en ny lydelse som en konsekvens av att särbestämmelserna om begränsad skatteplikt för reavinster på svenska delägarrätter avskaffas. För att avgränsa området för full avdragsrätt för reaförluster på andelar i värdepappersfonder har de fram /94 gällande bestämmelserna om lägsta andel aktier i fond återinförts efter en redaktionell ändring. Beträffande termen tillfälligtvis kan ledning hämtas från uttalandena i prop. 1986/87:40 s. 12. punkt 1 De nya reglerna träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering om inte annat anges i punkt 2-12 av övergångsbestämmelserna. punkt 2 För företag med räkenskapsår som påbörjats före gäller äldre bestämmelser om skatteplikt resp. begränsning i skatteplikten för utdelning och reavinst om skattskyldigheten resp. rätten till avdrag för förlust uppkommit före utgången av . punkt 3 För företag med räkenskapsår som har påbörjats före skall äldre bestämmelser i 2 § 3 mom. SIL om koncernbidrag tillämpas för tiden fram till nämnda dag. punkt 4 Om den i bestämmelsen avsedda utdelningen varit tillgänglig för lyftning /95 skall frågan om kontinuitet skall gälla bedömas enligt den äldre lydelsen av bestämmelserna i 2 § 4 mom. sista stycket SIL. punkt 5 I första stycket regleras för värdepappersfondernas del tillämpningen av schablonintäkten för utdelning på utländska aktier o.d. vid 1995 och i vissa fall taxering. Stycket avser således inte investmentföretag. Om värdepappersfonden mottagit utdelning av nämnda slag och inte vidareutdelat den under skall fonden inte påföras den aktuella schablonintäkten. Om däremot sådan vidareutdelning skett före skall schablonintäkten påföras helt eller jämkad beroende på i vad mån vidareutdelning skett utdelningen mottogs. För investmentföretag och värdepappersfonder med räkenskapsår som påbörjats före ikraftträdandet gäller enligt andra stycket äldre bestämmelser om schablon- intäkt för den del av året som löper fram till . Ett undantag görs dock om jämkningsregeln i första stycket är tillämplig. Det innebär att schablonintäkterna skall tas upp enligt de regler som gäller för resp. kalenderår även om tidpunkten för förmögenhetsvärderingen infaller annat år. Intäkterna skall jämkas i samma mån som de skilda perioderna före och /95 avviker från ett fullt beskattningsår. Ändringarna i 2 § 10 mom. SIL medför inte någon inskränkning i tillämpningen av tidigare övergångsbe- stämmelser till ändringar i samma moment. (se bl.a. punkt 2 av övergångs- bestämmelserna i 1994:778). punkt 6 Vid beräkning av det sparade utrymmet enligt 3 § 12 mom. SIL till och med utgången av får äldre bestämmelser i 9 § lagen om beräkning av kapitalunderlag vid beskattning av ägare i fåmansföretag tillämpas. Det innebär i princip att endast hälften av en survavsättning behöver beaktas vid beräkningen av kapitalunderlaget. punkt 7 De nya föreskrifterna i 4 § tillämpas vid taxering. Se kommentaren till 4 §. punkt 8 Avdragsrätten för utdelning på förlagsinsatser har slopats fr.o.m. . Avdragsrätt föreligger dock fortfarande för utdelning på sådana förlagsinsatser som har betalats in till föreningen före utgången av . De nya bestämmelserna om skattefrihet i 7 § 8 mom. tredje stycket SIL skall inte tillämpas på sådan utdelning. punkt 9 För värdepappersfonder som påbörjat sitt räkenskapsår före den 1 janauri 1995 tillämpas äldre skattesats. punkt 10 För företag med brutet räkenskapsår som påbörjats före tillämpas äldre bestämmelser i 22 § SIL under räkenskapsåret ifråga om avdragsrätt för kostnader. punkt 11 Vid avyttring av aktier i fastighetsbolag o.d. som avsågs i den nu upphävda bestämmelsen i 3 § 1 mom. fjärde stycket b SIL skall aktiebytesreglerna i 27 § 4 mom. SIL tillämpas i enlighet med äldre lydelse på så sätt att ett tillägg till anskaffningsvärdet sker för den skattepliktiga reavinst som uppkom vid avyttringen . punkt 12 Förmögenhetsförhållandena för värdepappersfonder före ikraftträdandet skall inte påverka andelsbeskattningen efter denna tidpunkt.