prop · GI03209 · 1995-01-01 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: Enligt 1 § lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. gäller lagen vid handläggning av allmänna mål om verkställighet enligt utsökningsbalken. De uppgifter som kronofogdemyndigheten enligt lagen har som företrädare för staten som borgenär avser alltså fordringar som har överlämnats för indrivning. Av förarbetena till lagen framgår emellertid att denna gränsdragning inte har varit avsedd att gälla i fråga om bl.a. konkurs. Det konstateras sålunda i propositionen att det i fråga om prövning av ackordsförslag och vid konkurs är nödvändigt att bryta igenom denna gräns (se prop. 1992/93:198 s. 54). Avsikten har alltså varit att endast en myndighet skall ha till uppgift att i en gäldenärs konkurs göra gällande fordringar som tillhör något av de medelsslag som omfattas av lagen. Detta uppnås också i praktiskt taget samtliga fall genom att fordringarna, i enlighet med bestämmelserna i 4 § indrivningsförordningen (1993:1229), överlämnas skyndsamt för indrivning. Det kan emellertid i ett mindre antal fall förekomma att detta inte är möjligt, t.ex. därför att den ordinarie förfallodagen inte är inne eller därför att anstånd medgetts med betalningen. För att det inte skall råda någon tvekan om hur en fordran skall hanteras i sådana fall bör det på skatteområdet införas bestämmelser om att en fordran skall överlämnas till kronofogdemyndigheten. Överlämnandet bör avse sådana åtgärder som regleras i 16 § lagen om indrivning av statliga fordringar m.m., dvs. åtgärder för att göra fordran gällande i konkursen. Bestämmelser av denna innebörd bör införas i de lagar som reglerar belopps- och antalsmässigt mera betydande medelsslag, dvs. uppbördslagen (1953:272), mervärdesskattelagen (1994:200), lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter och lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. RSV har beslutat föreskrifter (RSFS 1983:51) om indrivning och avskrivning av skatt, allmänna avgifter m.m. Genom följdändringar till lagen om indrivning av statliga fordringar m.m. upphävdes uppbördslagens bestämmelser om bl.a. avskrivning av skatt som, tillsammans med ett bemyndigande i uppbördsförordningen (1967:626), utgjort grunden för RSV:s föreskrifter. En myndighet har ansetts inte kunna upphäva en föreskrift om den bestämmelse som denna grundar sig på har upphört att gälla. Föreskrifterna, som inte längre skall tillämpas, kan därför inte upphävas av RSV. Inte heller regeringen kan upphäva föreskrifterna, utan detta kräver lagstiftning. Föreskrifterna bör upphävas genom ikraftträdandebestämmelsen till de nu föreslagna ändringarna i uppbördslagen. Skärpningen av kontrolluppgiftsskyldigheten såvitt gäller försäljning av aktier kan förväntas ge en inkomstförstärkning för det allmänna. Effekten är emellertid svårbedömbar. En viss utgångspunkt för en finansiell bedömning ges dock av resultaten från en av RSV:s riktade kontroller av vilken framgår i vilken utsträckning reavinster deklarerats. Undersökningen avser försäljningar av aktier i ett fåtal aktiebolag. Underrapporteringen från de skattskyldiga i just dessa fall ligger i storleksordningen , dvs. ca en femtedel av transaktionerna har helt eller delvis inte deklarerats. Resultaten från denna undersökning kan inte på något sätt läggas till grund för en bedömning av det aktuella förslagets effekter. En försiktig bedömning ger dock vid handen att inkomstförstärkningen till följd av den föreslagna uppgiftsskyldigheten uppgår till ca . För skatteförvaltningen medför förslagen vissa merkostnader för dels programmering m.m., dels löpande arbete med att ta hand om inkomna kontrolluppgifter. Regeringen gör bedömningen att kostnaderna inte är större än att de utan svårighet kan inrymmas inom givna resursramar för skatteförvaltningen. Beträffande kostnaderna för uppgiftslämnarna har RSV bedömt resursåtgången för programmering m.m. till högst två personmånader för var och en av upp- giftslämnarna (ca 50 st). Vid bedömningen av kostnaderna för uppgiftslämnarna för systemutveckling bör beaktas att de uppgifter som skall registreras finns i uppgiftslämnarnas ADB-system och att exempelvis banker redan nu lämnar årssammanställning till depåinnehavare. Vidare finns redan bestämmelser om skyldighet att lämna motsvarande uppgifter för s.k. diskonteringspapper liksom bestämmelser om att efter föreläggande lämna sådana uppgifter om avyttring av finansiella instrument som skall tas in i avräkningsnota. Sannolikt finns därför sådana system som krävs åtminstone delvis uppbyggda hos många uppgiftslämnare. 8.1 Förslaget till lag mot skatteflykt I den tidigare skatteflyktslagens första paragraf angavs att lagen var tillämplig bl.a. på bestämmelserna om ersättningsskatt och utskiftningsskatt. Ersättningsskatten och utskiftningsskatten har avskaffats i samband med skattereformen. Dessa skatter har därför utmönstrats ur lagtexten. 8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 3 kap. 22 a § Paragrafen, som infördes i samband med att lagen (1990:750) om betalningar till och från utlandet m.m. (betalningslagen) upphävdes, innehåller bl.a. bestämmelser om skyldighet för fysisk person som är bosatt i att lämna kontrolluppgift om ränta på konto i utlandet, däremot inte om behållningen på kontot vid årets utgång. Ett tillägg har gjorts i andra stycket innebärande att kontrolluppgift numera skall ta upp även sådan uppgift. Paragrafen, som liksom 22 a § infördes i samband med att betalningslagen upphävdes, innehåller bl.a. bestämmelser om skyldighet att lämna kontrolluppgift om utdelning och ränta hänförlig till utländskt fondpapper eller rättighet eller skyldighet som anknyter till sådant fondpapper när fondpapperet etc. deponeras eller kontoförs i utlandet. I tredje stycket har kontrolluppgiftsskyldigheten på motsvarande sätt som i 22 a § utsträckts till att omfatta även innehavet vid årets utgång. Vidare har uppgiftsskyldigheten utsträckts till att avse även sådana uppgifter som skall lämnas enligt den nya 32 c § för det fall avyttring skett av utländska fondpapper som deponeras eller kontoförs i utlandet. Paragrafens bestämmelser om obligatorisk skyldighet att lämna kontrolluppgift om reavinst eller reaförlust vid avyttring av andel i allemansfond har utsträckts till att omfatta även andra värdepappersfonder än allemansfonder. Kontrolluppgift skall enligt första stycket lämnas av fondbolag som avses i 1 § lagen (1990:1114) om värdepappersfonder. Genom hänvisningen till 1 § undantas utlandsbaserade fondbolag. I sådana fall blir i stället bestämmelserna i den nya 32 c § tillämpliga. Kontrolluppgift skall även lämnas av fondbolag eller annan som efter särskilt tillstånd av utövar verksamhet som avses i 3 § samma lag. Härmed avses s.k. nationella fonder. Med nationella fonder avses slutna fonder och annan verksamhet utanför aktiebolag och ekonomiska föreningar som inte är fondverksamhet enligt lagen om värdepappersfonder, men där allmänheten erbjuds att för gemensam räkning delta i förvärv och förvaltning av fondpapper och andra finansiella instrument (3 § lagen om värdepappersfonder). Om tillstånd lämnas för nationell fond regleras verksamheten av bestämmelserna i lagen om värdepappersfonder i den mån inte undantag medgetts i det särskilda fallet. Aktiesparklubbar och obligationskonsortier som t.ex. anordnas på arbetsplatser vänder sig inte till allmänheten och omfattas därför inte av särregleringen för nationella fonder. Av 31 § lagen om värdepappersfonder följer att fondbolaget skall föra eller låta föra ett register över samtliga innehavare av andelar i fonden. Har fondbolaget med stöd av 31 § låtit annan föra registret kan fondbolaget på samma sätt låta denne lämna kontrolluppgift för fondbolagets räkning. Eftersom andelar i andra värdepappersfonder än allemansfonder i motsats till andelar i allemansfonder kan förvärvas av såväl juridiska som fysiska personer har i andra stycket intagits en specificering till den senare gruppen. Kontrolluppgift skall således lämnas för fysisk person och dödsbo som avyttrat andel i värdepappersfond. Uppgift skall endast lämnas för i bosatta personer respektive dödsbon som är hemmahörande här (se 3 kap. 63 § andra stycket). Reavinst eller reaförlust skall tas upp till den del den är skattepliktig respektive avdragsgill. Härvid skall varje fond redovisas för sig. Det skall framgå om fondandelarna är marknadsnoterade samt om fonden är en allemansfond, räntefond, aktiefond eller annan fond. Fondens organisationsnummer skall också anges. I vissa fall, t.ex. om avyttring skett hos en annan bank än fondbolagets förvaringsinstitut, kan fondbolaget sakna uppgift om ersättningens belopp. I sådant fall får uppgiftslämnandet göras utifrån andelens marknadsvärde på avyttringsdagen eller, om den inte är känd för fondbolaget, dagen då avyttringen registrerats. I paragrafen, som innehåller bestämmelser för utländska företag som bedriver s.k. gränsöverskridande verksamhet att lämna skriftlig förbindelse att lämna kontrolluppgifter till RSV, har omfattningen av uppgiftsskyldigheten utvidgats till att även avse uppgifter som skall lämnas enligt den nya 32 c §. I paragrafen, som är ny, har i första stycket intagits en bestämmelse om att värdepappersinstitut skall lämna kontrolluppgift om avyttring av finansiella instrument i de fall institutet är skyldigt att upprätta avräkningsnota enligt 3 kap. 9 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse. avses enligt 1 kap. 2 § 4 samma lag i den lydelse som gäller fr.o.m. svenska aktiebolag och bankinstitut som fått tillstånd enligt denna lag att driva värdepappersrörelse samt utländska företag som driver värdepappersrörelse från filial här i landet. Värdepappersrörelse får drivas även av vissa andra utländska bank- och kreditinstitut och värdepappersföretag hemmahörande inom EES som utan att ha filial här i landet driver gränsöverskridande värdepappersrörelse med stöd av auktorisation i hemlandet. Dessa är dock inte att anse som värdepappersinstitut i värdepappersrörelselagens mening och är således inte uppgiftsskyldiga enligt denna paragraf (jfr dock 3 kap. 32 b §). För det fall mer än ett värdepappersinstitut varit inblandat i avyttringen, skall kontrolluppgift lämnas av den som faktiskt upprättat avräkningsnotan. Med finansiella instrument avses enligt 1 kap. 1 § lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument fondpapper och annan rättighet eller förpliktelse avsedd för handel på värdepappersmarknaden. Begreppet finansiella instrument har emellertid kommit att få en vidare betydelse i skattelagstiftningen. I detta sammanhang behandlas kontrolluppgifts-skyldighet vid försäljning och byte av sådana rättigheter som just är avsedda för handel på värdepappersmarknaden, dvs. finansiella instrument i den betydelse begreppet har i lagen om handel med finansiella instrument. För att inte konflikt skall uppstå med skattelagarnas definition av begreppet har kontrolluppgiftsskyldigheten knutits an till avyttring av sådana finansiella instrument för vilka avräkningsnota skall upprättas. Genom kopplingen till avräkningsnotan klargörs att uppgiftsskyldigheten skall omfatta sådana finansiella instrument som avses i 1 kap. 1 § lagen om handel med finansiella instrument. Det kan i sammanhanget påpekas att även derivatinstrument (optioner och terminer) ingår i denna grupp och således omfattas av uppgiftsskyldigheten i den mån avräkningsnota skall upprättas. Uppgiftsskyldighet enligt detta lagrum föreligger inte till den del kontrolluppgift lämnas enligt 22 §. Härmed åsyftas s.k. diskonteringspapper, där skillnaden mellan försäljningspris och inköpspris skattemässigt behandlas som ränta. Uppgiftsskyldighet enligt detta lagrum föreligger inte heller till den del kontrolluppgift skall lämnas enligt 32 a §, dvs. vid avyttring av andelar i allemansfonder och andra värdepappersfonder. Av andra stycket framgår att kontrolluppgift skall lämnas för fysisk person och dödsbo. Uppgift skall endast lämnas för i bosatta personer respektive dödsbon som är hemmahörande här (se 3 kap. 63 § andra stycket). Förutom uppgift om namn och personnummer skall uppgift lämnas om den ersättning som överenskommits på grund av avyttringen efter avdrag för försäljningsprovision och liknande kostnader samt antal och slag och sort av de värdepapper som avyttrats. Härvid skall varje avyttring redovisas för sig. trädde vissa ändringar av aktiebolagslagen i kraft (prop. 1993/94:196, bet. 1993/94:LU32, rskr. 1993/94:422, SFS 1994:802). Ändringarna innebär bl.a. att aktiebolagen mot bakgrund av EG:s bolagsrättsliga direktiv i fortsättningen skall delas in i två kategorier, publika aktiebolag och privata aktiebolag. De publika aktiebolagen skall, till skillnad mot de privata aktiebolagen, kunna vända sig till allmänheten för att skaffa kapital. Fondpapper som har utgetts av privata aktiebolag skall inte kunna bli föremål för handel på börs eller annan organiserad marknadsplats. Detta innebär att kontrolluppgiftsskyldighet normalt inte uppkommer vid avyttring av aktier i privata aktiebolag. Kontrolluppgift skall inte lämnas vid byten som avses i 27 § 4 mom. SIL respektive 6 § lagen (1994:1854) om inkomstbeskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG. Skälet till detta är att avräkningsnota visserligen skall upprättas i sådana fall, men förfarandet resulterar i en uppskjuten beskattning. I tredje stycket har intagits bestämmelser om detta. I detta sammanhang kan nämnas att utlåning av värdepapper för blankning inte medför att kontrolluppgift skall lämnas för den som lånar ut värdepapperen, eftersom detta inte anses som skattemässig avyttring (24 § 2 mom. I första stycket har vissa redaktionella ändringar gjorts med anledning av den nya 32 c §. Det kan noteras att detta stycke fortsättningsvis är tillämpligt främst på juridiska personers innehav. I andra stycket har intagits en bestämmelse om uppgiftsskyldigheten vid gemensamt ägande av finansiella instrument. I sådant fall får uppgift lämnas för den som anges på avräkningsnotan i stället för samtliga ägare. Enligt punkt 1 skall kontrolluppgift lämnas års taxering. Detta innebär att äldre bestämmelser fortfarande tillämpas beträffande allemansfonder vid 1995 och taxeringar. Den som öppnat konto eller depå som avses i 3 kap. 22 a och 27 a §§ före skall med anledning av ändringarna i dessa paragrafer enligt punkt 2 före utgången av ge in en ny förbindelse om att lämna kontrolluppgift som även omfattar uppgifter om behållning och avyttringar. Punkt 3 avser den skyldighet som tidigare införts för utländska företag med säte inom EES som bedriver s.k. gränsöverskridande verksamhet att lämna skriftlig förbindelse till att lämna kontrolluppgift till . För det fall sådan bank- eller finansieringsverksamhet inletts före skall företaget före utgången av ge in en ny förbindelse om att lämna kontrolluppgift som även omfattar uppgifter som avses i 3 kap. 32 c §. Enligt punkt 4 skall bestämmelserna i 32 a § om kontrolluppgift om reavinst eller reaförlust vid avyttring av andel i värdepappersfond inte tillämpas på sådan andel som med stöd av bestämmelserna i 5 § lagen (1990:1115) om ikraftträdande av lagen (1990:1114) om värdepappersfonder inte är registrerad. 8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 27 § 2 mom. Ett nytt fjärde stycke har införts med en alternativ schablonregel för beräkning av reavinst respektive reaförlust vid försäljning av andel i värdepappersfond. Beträffande andel som förvärvats före får fysisk person och dödsbo som anskaffningsvärde ta upp andelens marknadsvärde . Detsamma skall gälla i fråga om fondandelsbevis vars innehavare registreras efter utgången av . Saknas noterat marknadsvärde för denna tidpunkt, beroende på att fonden bildats först vid ett senare datum, får i stället tas upp det först noterade marknadsvärdet. Denna schablon gäller dock inte för andel i allemansfond. För andel i allemansfond som förvärvats före gäller således fortfarande föreskrifterna i punkt 8 av övergångsbestämmelserna till ändringarna i SIL i samband med skattereformen, SFS 1990:1422. Enligt dessa får som anskaffningsvärde tas upp andelens marknadsvärde . För andel i allemansfond som förvärvats efter denna tidpunkt gäller alltjämt det verkliga värdet. Den nya schablonregeln för beräkning av reavinst resp. reaförlust vid avyttring av andel i värdepappersfond tillämpas första gången vid taxering. 8.4 Förslaget till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Ändringen innebär att den utbetalande myndigheten eller inrättningen kan frångå de särskilda bestämmelserna om beräkning av preliminär skatt och ta hänsyn till det särskilda grundavdraget även t.ex. vid beräkning av den preliminära skatten på engångsbelopp enligt 7 § om man därigenom får en bättre överensstämmelse med den slutliga skatten. Av tredje stycket, som är nytt, följer att en fordran mot en skattskyldig som är försatt i konkurs skall överlämnas till kronofogdemyndigheten, för att göras gällande i konkursen, även om fordran inte har förfallit till betalning. Beträffande skälen för tillägget hänvisas till avsnitt 7.2. Övergångsbestämmelsen till ändringen i lagen (1994:1922) om ändring i uppbördslagen (1953:272) Ikraftträdandebestämmelsen har kompletterats med en övergångsbestämmelse som innebär att de äldre bestämmelserna fortfarande skall tillämpas vid debiteringen av slutlig skatt på grund av taxering. 8.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter Tillägget i 5 kap. 16 § har samma innebörd som tillägget i 59 § UBL. Enligt 1 kap. 4 § lagen om punktskatter och prisregleringsavgifter gäller bestämmelserna om skatt också för ränta, dröjsmålsavgift, skattetillägg och förseningsavgift. 8.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare Tillägget i 28 a § har samma innebörd som tillägget i 59 § UBL. 8.7 Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Tillägget i 16 kap. 16 § har samma innebörd som tillägget i 59 § UBL. Med skatt avses här också ränta, dröjsmålsavgift och skattetillägg (jfr 12 kap. 3 § mervärdesskattelagen). 8.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1951:442) om förhandsbesked i taxeringsfrågor En redaktionell ändring har gjorts med anledning av återinförandet av lagen mot skatteflykt. Förteckning över remissinstanser som har avgett yttrande över betänkandet Allemanssparandet - en översyn (SOU 1994:50) , Hovrätten för , Kammarrätten i , , , , , , , , , , , , och Förteckning över remissinstanser som har avgett yttrande över framställning till (Dnr 5105-93/900, Fi 93/900) Datainspektionen, , Kammarrätten i , Aktiefrämjandet, , , Företagens Uppgiftslämnardelegation (FUD), , , AB , , och () 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Härmed föreskrivs i fråga om lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter dels att 3 kap. 22 a, 27 a, 32 a, 32 b, 33 och 57 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 3 kap. 32 c §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 22 a §1 Fysisk person, som är bosatt i eller som flyttar in för att bosätta sig här och öppnar eller har öppnat ett inlåningskonto i utlandet, skall utan dröjsmål till lämna dels ett skriftligt medgivande till insyn på kontot, dels en skriftlig förbindelse från den utländska kontoföraren att taxeringsåret lämna kontrolluppgift till verket. Vad som sägs om fysisk person som är bosatt i gäller också svenskt dödsbo. Kontrolluppgiften Kontrolluppgiften skall skall ta upp namn på och ta upp namn på och postadress till konto- postadress till konto- havaren, dennes havaren, dennes person- personnummer eller nummer eller organisationsnummer organisationsnummer, samt ränta som ränta som gottskrivits gottskrivits eller eller utbetalats under utbetalats under föregående kalenderår samt föregående kalenderår. behållningen på kontot vid årets utgång. Om den sammanlagda behållningen på ett eller flera konton i visst land inte överstiger motvärdet till , behöver sådan förbindelse som avses i första stycket inte lämnas av 1. den som äger fastighet eller bostad i utlandet om kontot används för att verkställa betalning av drift- eller underhållskostnader för fastigheten eller bostaden eller för mottagande av intäkter från fastigheten eller bostaden, 2. den som behöver medel på konto i visst land för betalning av kostnader i samband med egna vistelser där, 3. den som vistas i utlandet om kontot avser endast deponering av medel under vistelsen, 4. den som är utländsk medborgare om kontot avser deponering i hemlandet av sådan arbetsinkomst eller liknande ersättning som är intjänad i . I andra fall än som avses i tredje stycket får medge undantag från skyldigheten att ge in en sådan förbindelse som avses i första stycket, om det finns särskilda skäl. Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte den som bedriver näringsverksamhet, om behållningen på kontot utgör en tillgång i verksamheten. De gäller inte heller i fråga om inlåningskonto i sådan stat där behörig myndighet på grund av överenskommelse i handräckningsavtal med utan särskild framställning tillställer de svenska skattemyndigheterna uppgifter om sådan avkastning på tillgodohavanden hos banker och andra kreditinstitut som utbetalas till eller gottskrivs personer bosatta i . 27 a §2 Fysisk person, som är bosatt i och innehar utländskt fondpapper eller rättighet eller skyldighet som anknyter till sådant fondpapper, skall, om det inte är fråga om fondpapper i ett kontobaserat system, förvara dem i depå hos valutahandlare, värdepappersinstitut eller motsvarande utländskt institut. Detsamma gäller om den fysiska personen innehar obligationer eller andra skuldebrev avsedda för allmän omsättning som emitterats av en svensk juridisk person, om emissionen särskilt riktats till utlandet. Vad som sägs om fysisk person som är bosatt i gäller också svenskt dödsbo. Deponeras eller kontoförs fondpapperen i utlandet skall den skattskyldige utan dröjsmål till lämna ett skriftligt medgivande till insyn i depån eller på kontot samt ge in en skriftlig förbindelse från det utländska institut som för depån eller kontot att taxeringsåret lämna kontrolluppgift till . Kontrolluppgiften Kontrolluppgiften skall skall ta upp namn på och ta upp namn på och postadress till inneha- postadress till inneha- varen av depån varen av depån respektive respektive kontot, kontot, dennes dennes personnummer personnummer eller eller organi- organisationsnummer, sationsnummer samt utdelning och ränta som utdelning och ränta som gottskrivits eller gottskrivits eller utbetalats under före- utbetalats under gående kalenderår samt föregående kalenderår. innehavet vid årets utgång. Om avyttring skett av fondpapper skall även kontrolluppgift enligt 32 c § lämnas. får medge undantag från skyldigheten att ge in en sådan förbindelse som avses i andra stycket om det finns särskilda skäl. Bestämmelserna i andra stycket gäller inte i fråga om depåer eller konton i sådan stat där behörig myndighet på grund av överenskommelse i handräckningsavtal med utan särskild framställning tillställer de svenska skattemyndigheterna uppgifter om sådan avkastning på fondpapper, vilka kontoförs eller förvaras i depå, som betalas ut till personer bosatta i . 32 a §3 Kontrolluppgift om Kontrolluppgift om realisationsvinst eller realisationsvinst eller realisationsförlust vid realisationsförlust vid avyttring av andel i avyttring av andel i allemansfond skall värdepappersfond skall lämnas av fondbolag som lämnas av fondbolag som avses i 1 § lagen avses i 1 § lagen (1990:1114) om värde- (1990:1114) om pappersfonder. värdepappersfonder eller annan som med tillstånd enligt 3 § samma lag bedriver sådan verksamhet Kontrolluppgift skall som där avses.