prop · GI0310 · 1995-01-01 00:00:00 — En sådan utredning bör även beakta i vad mån tillsynen skulle kunna göras effektivare genom att bedrivas inom motsvarande naturliga i stället för som enbart administrativa gränser. 12.38 : Enligt 7 kap. 1 § skall regeringen pröva tillåtligheten för större företag. Efter denna tillåtlighetsprövning skall en tillståndsprövning ske i vanlig ordning. En tillåtlighetsprövning enligt förslaget förefaller minst sagt onödig. Det planeringsunderlag som finns tillgängligt för myndigheter såväl centralt som regionalt och lokalt gör det fullt möjligt för normala tillståndsmyndigheter att göra en allsidig bedömning. Regeringen är ju även sista besvärsinstans och kan då slutligt pröva såväl tillåtlighet som tillstånd. - - - Nuvarande bestämmelse i Miljöskyddslagens § 44a föreslås bli ersatt med en bestämmelse i kapitel 22 § 1. Förändringen innebär att nuvarande regel, att skall kunna överlåta tillsyn till kommunen efter framställan av kommunen, ersätts med att regeringen skall kunna medge sådan överlåtelse. Med hänsyn till de olikheter vad beträffar resurser och kompetens hos kommunerna som föreligger förordar kommunen att nuvarande bestämmelse enligt miljöskyddslagen § 44a behålls. Om regeringen skall behandla all eventuell överlåtelse kommer denna möjlighet sannolikt att begränsas. 12.39 : Eftersom tillåtlighetsprövningen skall innehålla miljökonsekvensbeskrivningar, alternativförslag och remissbehandling finns ingen tid att vinna genom en uppdelning av förfarandet, i en tillåtlighetsdel och en tillståndsdel, tvärtom. Det torde också gå mycket bra att erhålla en allsidig prövning genom ett traditionellt förvaltningsförfarande. Naturligtvis bör regeringen i sista hand kunna överpröva koncessionsnämndens beslut. 12.40 kommun: 22 kap. 1 §: I nuvarande miljöskyddslag 44a § ges möjlighet att frivilligt åta sig ett större tillsynsansvar än vad som är obligatoriskt. Många kommuner, bl.a. kommun, har åtagit sig ett sådant utvidgat tillsynsansvar. bedriver tillsynen över alla miljöfarliga verksamheter i kommunen, det vill säga också kommunala anläggningar och så kallade A-verksamheter (där tillstånd prövas av koncessionsnämnden). Tillsynen fungerar väl i kommunen och har skärpts efter kommunens övertagande 1989. Tillsynen bidrar också till att upprätthålla en hög samlad kompetens inom kommunen ur miljösynpunkt. Modellen med ett frivilligt övertagande av tillsynsansvar är bra med hänsyn till kommunernas olika förutsättningar. Vi förutsätter att tillsynen över all miljöfarlig verksamhet i kommunen även i fortsättningen kommer att bedrivas lokalt. 12.41 : Det är mycket olyckligt att de viktiga frågorna om ansvarsfördelning mellan myndigheter, omprövning och om tillsyn m.m. inte blivit reglerade i balken utan överlämnats till regeringen, som bemyndigats att utfärda föreskrifter i dessa frågor. Många synpunkter på miljöbalksförslaget liksom bedömningen av förslagets betydelse för kommunerna är avhängiga hur dessa frågor kommer att lösas. I detta avseende anser vi bl.a. att § 44a i miljöskyddslagen skall vara med i . Vi anser det som mycket viktigt, att om en miljöfarlig verksamhet påverkar kommunens miljö, då skall tillsynen vara på lokal nivå. Med detta innefattas även kommunala anläggningar. 12.42 kommun: Vid val mellan domstolsprövning och förvaltningsprövning har utredningen i 20 kap. valt att bibehålla nuvarande ordning med förvaltningsprövning. Vi stöjder detta val. - - - Om domarkompetens skulle anses behövas vid prövning enligt balken, bör sådan kompetens, i likhet med , finnas inom koncessionsnämnden. 12.43 : Vi delar miljöskyddskommitténs bedömning att tillståndsärenden även i fortsättningen skall prövas av förvaltningsmyndigheter. Det innebär att nuvarande ordning består med förvaltningsprövning av bl.a. och regeringen samt med möjlighet till domstolsprövning enligt rättsprövningslagen. - - - Förbundet delar också miljöskyddskommitténs bedömning att en prövning i fyra instanser - eller fem om besvärsmålen från också skulle underkastas domstolsprövning - måste betraktas som utesluten mot bakgrund av kravet på snabbhet för tillståndsprövning enligt . Den särskilde utredare (1993:43), som skall lämna förslag till sådana organisationsförändringar som behövs med anledning av förslaget till miljöbalk, skall bl.a. behandla organisation inklusive instansordning för prövning av tillstånd enligt nuvarande miljöskyddslag. Vidare skall den särskilde utredare (1992:104), som tillkallats för att se över vissa frågor i (PBL) överväga instansordningen för överklagande i PBL. Uppenbart är att de båda utredarna förväntas lämna förslag till hur regeringen kan avlastas besvärsärenden. Förbundet anser att det från synpunkt är synnerligen viktigt att beslut som är fattade av en politiskt sammansatt nämnd och som avser lämplighetsfrågor också överprövas i politisk ordning. 12.44 : Kommittén föreslår att regeringen i ett antal situationer skall bemyndigas att föreskriva tillståndsprövning för en mängd olika företeelser. Tillståndsprövning bör enligt föreningens uppfattning så långt möjligt formuleras direkt i lagtexten. Detta gäller t.ex. införande av främmande eller gentekniskt förändrade organismer, som således bör vara obligatoriskt tillståndspliktiga redan enligt . 12.45 : Utredningen ger inga direkta förslag till hur den rättsliga prövningen av tillåtlighetsansökningar och tvister på miljöområdet skall hanteras. Denna från rättssäkerhetssynpunkt synnerligen väsentliga fråga lämnas alltså därhän, ett förhållande som har sin grund i direktiven men ändå framstår som anmärkningsvärt. - - - För samfundet framstår det som oundgängligt att särskilda miljödomstolar med hög kompetens skapas. Möjligen kan de nuvarande vattendomstolarna frigöras från sambandet med tingsrätterna och ombildas till särskilda fristående miljödomstolar. Detta strider visserligen mot idén att avskaffa specialdomstolarna, men kan ändå i detta fall vara berättigat. - - - I 20 kap. 1 § sammanfattas vad som i huvudsak bör gälla i tillståndshänseende. En av de främsta anmärkningarna i utredningen mot den nu gällande ordningen är att olika myndigheter anser sig ha kompetens i samma ärende och inte sällan utfärdar mot varandra stridande direktiv och bestämmelser. En av avsikterna med införandet av en miljöbalk har angetts vara att råda bot på dessa missförhållanden. Ändå framlägger utredningen det förslag som framgår av 20:1. - - - Samfundet anser som nämnt att en miljödomstol skapas som får till uppgift att överta de uppgifter som utförs av koncessionsnämnden och övriga nämnda myndigheter. Om en sådan domstolsorganisation ges föreslagen befogenhet kommer den att skapa den balans och samsyn på miljöfrågorna som förslaget till miljöbalk eftersträvar. kommer den att automatiskt tillse att miljöföreskrifter och liknande regler håller en hög vetenskaplig och teknisk nivå. Samfundet kan alltså inte tillstyrka förslaget i de delar som förutsätter att någon av de nämnda myndigheterna skall ha det slutliga avgörandet i en tillståndsfråga eller annan fråga av den natur som anges i första paragrafen. 12.46 : Vi har inget att erinra mot att tillståndsprövningen hos regeringen ersättes med en tillåtlighetsprövning på sätt som sker enligt vattenlagen. Det borde dock vad gäller för- bränningsanläggningar övervägas att reservera regeringsprövningen för betydligt större anläggningar än dem som det är fråga om . - - - Avsaknaden av förslag i syfte att nå en snabbare handläggning och en effektivare tillsyn har påtalats av kommitténs sakkunnige . instämmer i hans kritik och vill påpeka att utredningens förslag i ett avseende sannolikt kommer att försämra en redan dålig situation. förutsättes ju få rätt att på tämligen godtyckliga skäl underställa regeringen ett miljöärende för prövning av tillåtligheten av en verksamhet. Enligt förslaget skall ett underställningsbeslut inte kunna överklagas och regeringen får heller inte vägra ta upp den underställda frågan. I varje fall måste det krävas att underställningsbeslutet skall vara överklagbart av den tillståndssökande och att regeringen skall kunna vägra ta upp frågan i sak. 12.47 , TCO: I anslutning till koncessionsärenden vore det en klar fördel om handläggningstiderna kunde kortas ner mot EGs målsättning . Stora differenser i handläggningstider kan få menliga effekter för företag att placera nya anläggningar i . Dessutom kan diskuteras hur mycket ny information som erhålles mer än efter ansökningstillfället. 12.48 Akademikers , /SR: Regeringen bör bemyndigas att utse även andra prövningsmyndigheter än dem som anges direkt i balken. - - - I den mån som verksamhet som faller under skogsvårdslagstiftningen blir föremål för tillståndsprövning bör skogsvårdsstyrelserna vara prövningsmyndighet. 12.49 Föreningen : Det har vid åtskilliga tillfällen och i olika sammanhang påtalats av industrins företrädare att handläggningstiderna i tillståndsärenden i många fall är oacceptabelt långa, vilket medför negativa konsekvenser för industrin. Detta problem har inte beaktats av kommittén. Ett sätt att tillmötesgå industrins önskan om ökad snabbhet vid handläggningen vore att i 20 kap. 14 § möjliggöra att igångsättningsmedgivande kan ges utan att särskilda skäl behöver åberopas, om det är uppenbart att tillstånd senare kommer att lämnas. Ett sådant ändrat förfarande skulle exempelvis möljliggöra upphandling av arbeten och viss utrustning när tillfälle till förmånliga priser gives även om inte hela tillståndsärendet har avgjorts. 12.50 Kemikontoret: Mindre och medelstora företag är påtagligt beroende av att kunna "fånga tillfället i flykten". Om den "fångsten" måste föregås av en tillståndsprövning enligt nuvarande regler med den därav följande tidsutdräkten kan tillfället vara långt avlägset när tillståndsbeslutet väl föreligger. Med andra ord: formalia skall inte tillåtas försvåra en utveckling som på ett bra sätt kombinerar miljöns och samhällsekonomins intressen. Därför måste man i arbetet med följdlagstiftningen finna former som tillåter företag att på kortast möjliga tid omsätta nya idéer i faktisk produktion och marknadsföring. - - - Det bör särskilt beaktas att om det inom EG införs regler, som syftar till en begränsning av handläggningstiderna, är det nödvändigt att motsvarande regler införs även i . Vid valet av land för etablering eller utbyggnad av en verksamhet är nämligen frågan om hur det tar att erhålla erforderliga tillstånd en mycket viktig bedömningsfaktor. 12.51 Miljöcentrum: Vi rekommenderar att avvecklas med det snaraste och ersätts med miljödomstolar eller att prövningsförfarandet flyttas över till fastighetsdomstolarna. Högsta instans blir då automatiskt en domstol och inte som är fallet och som föreslås en förvaltningsmyndighet eller regeringen, vilket strider mot grundläggande rättssäkerhetsprinciper och artikel 6, som föreskriver att envar skall ha rätt att få sina civila rättigheter rättsligt prövade. - - - Fastighetsdomstolarna har vid handläggning av skadeståndsärenden visat sig synnerligen kompetenta att handlägga miljöproblem. I några fall har fastighetsdomstolar redan övertagit roll, när miljöoffer väckt en förbudstalan mot skadegöraren. Förbudstalan mot en verksamhet är som bekant f.n. möjlig endast om koncession saknas. 13.1 Överbefälhavaren, : Miljökonsekvensbeskrivningar föreslås bli obligatoriska vid tillståndsprövningar. ÖB föreslår att tillämpningsföre- skrifterna i 4 § kompletteras så att det tydligt framgår att alternativa lokaliseringar inte behöver redovisas när tillstånd söks för utökning i ringa omfattning av redan etablerad verksamhet. Verksamhet som vid ny lokalisering eller omstrukturering kräver regerings- eller riksdagsbeslut bör också vara undantagna beträffande beskrivning av alternativ lokalisering. För försvarsmaktens del gäller detta främst flottiljflygplatser, bas 90-systemet, övnings- och skjutfält. gällande regler ger enligt ÖB uppfattning upphov till onödiga utredningar och kostnader. 13.2 , SJ: Delar kommitténs bedömning att miljökon- sekvensbeskrivningar (MKB) bör vara obligatoriska för verksamhet som kan leda till betydande påverkan på miljön. Lagtexten bör dock tydligare ange vilka konkreta krav som skall ställas på en korrekt genomförd MKB. SJ vill i detta sammanhang erinra om de mer utförliga regler för MKB som utfärdats inom EG, och som enligt även skall tillämpas i . 13.3 : I lagförslaget införs krav på upprättande av miljökonse- kvensbeskrivningar i samband med tillståndsprövningar och anmälningsärenden. Några motsvarande krav finns inte för objekt som tillåtlighetsprövas (regeringen), vilket är förvånande. anser att miljökonsekvensbeskrivningar även här bör ingå i det nödvändiga prövningsunderlaget. 13.4 : Inom vägsektorn liksom inom många andra sektorer behövs konsekvensbeskrivningar dels i ett översiktligt/strategiskt sammanhang, dels i samband med lokalisering och detaljutformning. bör tydligare ange att miljökonsekvensbeskrivningar skall utarbetas i ett sammanhang där miljöfrågor analyseras integrerat med andra frågor. Det bör även anges att miljökonsekvensbeskrivningar kan tillämpas på flera nivåer i en stegvis planeringsprocess. Eventuella generella föreskrifter för miljökonsekvensbeskrivningar bör ange att beskrivningarna skall anpassas till det aktuella fallet och planeringsskedet. - - - Kravet på miljökonsekvensbeskrivning gäller de fall där en åtgärd kan befaras medföra betydande påverkan på människors hälsa eller miljö eller äventyra en långsiktigt god hushållning med naturresurser. Utredningens betänkande anger ingen förklaring till huruvida långsiktigt god hushållning skall motsvara balkens syfte som gäller långsiktigt hållbar utveckling. Såsom kraven på miljökonsekvensbeskrivning nu är skrivna i kan man göra en återkoppling till 1 kap. 2 § i balken för att tolka begreppet hushållning. Där anges att såväl ekologiska som sociala och samhällsekonomiska synpunkter skall beaktas vid bedömning av "god hushållning". drar därför slutsatsen att socio-ekonomiska konsekvenser skall behandlas i en miljökonsekvensbeskrivning. Hälsoaspekterna förknippas enligt med säkerhet. - - - Med denna tolkning kommer miljökonsekvensbeskrivningar att omfatta åtminstone samtliga typer av externa effekter av åtgärder i ett vägtrafiksystem. Sådana samlade konsekvensbeskrivningar bör enligt mening eftersträvas. (En bättre benämning vore dock "konsekvensbeskrivning". Bredare konsekvensbeskrivningar kommer att kräva att bredare kompetens även granskar och godkänner dessa.) - - - För att säkra en tillämpning av miljökonsekvensbeskrivningar som är anpassad till respektive sektor, och därmed effektiv, är det viktigt att sektorsvisa föreskrifter kan utfärdas även fortsättningsvis. 13.5 : Ifråga om miljökonsekvensbeskrivningar vill särskilt framhålla behovet av en tydlig koppling mellan olika krav som kan ställas enligt regler och den fysiska planeringen i PBL. De krav som kan ställas i ett koncessionsärende - såväl ifråga om miljöpåverkan som i säkerhetshänseende - måste således få ett genomslag i den fysiska riksplaneringen. Sådan koppling finns inte och det ankommer väl närmast på den pågående att åstadkomma en förändring härvidlag. vill dock inte utesluta att sådana ändringsförslag även kan direkt beröra utformningen av bestämmelserna i . 13.6 , RRV: RRV anser att kommittén borde behandlat frågan om vem som skall utföra MKB och hur det kan förhindras att MKB enbart uppfattas som en partsinlaga från exploateringsintressena. Det är svårt och tidskrävande för utomstående myndighet att analysera om en MKB vetenskapligt håller måttet. Om MKB enbart kommer att uppfattas som partsinlagor vilka myndigheterna måste lägga ned stora analysresurser på kan MKB ha förfelat sitt syfte. 13.7 : Allmänmotiveringen innehåller klarläggande beskrivningar av t.ex. behovet och avgränsningen av MKB. Det föreslagna systemet för när MKB skall krävas är emellertid svåröverskådligt. - - - vill framhålla vikten av att MKB tydligt är ett underlag för att göra hushållningsavvägningar inför beslut, inte bara en beskrivning av miljöeffekter av stora projekt. Den föreslagna § 3 motsvarar därvid dagens krav på innehåll. - - - Utökningen berör också naturvårdslagen, vilket kan ifrågasättas. Många ärenden enligt NVL, som t.ex. vilthägn och skyltar där kravet nu inte är obligatoriskt, behöver en nyanserad bedömning, för att inte kravet skall uppfattas som byråkratiskt och meningslöst. Dagens möjlighet för beslutsfattaren att avgöra om en MKB behövs bör bibehållas. - - - Det framgår av flera studier, bl.a. vid på uppdrag av EG, att tillämpningen vinner på ett enkelt system och ett meningsfullt krav. tolkar förslaget så, att MKB-kraven kommer att återfinnas på olika ställen, att kravparagraferna ibland överlappar varandra och att kraven grundas på olika kriterier; ibland obligatorium och ibland betydenhetskriterium. Det är angeläget att främja en enhetlig tillämpning med ett entydigt och enkelt krav och med utgångspunkten att MKB är detsamma för alla lagarna. - - - Dagens allmänna och som huvudregel obligatoriska krav förordas och de föreslagna kravreglerna kan därvid förenklas. Ett stadgande i balken med hänvisning, och eventuella undantag som för NVL, i de berörda lagarna är att föredra framför det gällande med kravet som återfinns även i speciallagarna . - - - Detta krav borde kompletteras med utveckling av kriterier för omfattningen av arbetet med MKB och av det slutliga dokumentet. Denna lösning ger visserligen som ett otydligt MKB-begrepp, eftersom ett tillräckligt beslutsunderlag kan variera mycket beroende på vad beslutet avser, men det ger förutsättningar för att utveckla en effektiv hantering av beslutsunderlag för prövning av förändringar. - - - Vad avser frågan att ha MKB-krav i PBL, är det en internationellt växande insikt att det är i tidiga och övergripande skeden som stora miljövinster i bred bemärkelse kan vinnas. Att koppla MKB till planeringen ger flera olika fördelar, varav tidigheten och möjligheten att se samband och indirekta konsekvenser kan framhållas. ställer sig därmed bakom tanken att koppla MKB till den kommunala fysiska planeringen. Däremot är det tveksamt om förslaget innebär en reell utökning av det krav som vilar i PBL i avbidan på (SFS 1992:1769). Frågan är dessutom föremål för beredning inom , och kan därvid komma att beröra även de översiktliga plannivåerna som i flera avseenden ger större möjligheter än den detaljerade nivån där bindande beslut tas. 13.8 : Vad som inte sägs explicit i utredningen, men som gärna vill poängtera, är att har infört ett ur internationell synvinkel helt unikt system, nämligen att knyta kravet på miljökonsekvensbeskrivning till i princip all tillståndsprövning. Det innebär att stora exploatörer såsom Öresundskonsortiet såväl som enskilda personer och jordbruksföretagare utsätts för samma grundläggande krav i tillståndsprocessen. - - - noterar att utredningen på flera ställen understryker att miljökonsekvensbeskrivningar måste stå i rimlig proportion till vad beslutet avser och att rutiner utarbetas för en rimlig avvägning mellan fullständighet, relevans och betydenhet. Om denna grundsyn vinner tillämpning biträder Jord- bruksverket utredningens förslag till 9 kap. . 13.9 : Genom riksdagsbeslut finns från krav på MKB för "nya metoder för skogens skötsel och nya skogsodlingsmaterial" i 32 § skogsvårdslagen. Detta krav stämmer väl överens med förslag till 2 kap. 1 § samt 9 kap. 2 §. - - - Som anförs i specialmotiveringen finns verksamheter och åtgärder som inte är underkastade tillståndsplikt och där kravet på MKB därför inte kan användas som underlag vid tillståndsprövning. vill framhålla att detta är fallet med "nya metoder för skogens skötsel och nya skogsodlingsmaterial", som inte omfattas av tillståndsplikt där miljöfrågan prövas. Kravet på MKB i skogsvårdslagen blir följdaktligen just en sådan "principförklaring" som specialmotiveringen anger. Kravet på MKB vid samtliga tillstånds- och anmälningsärenden enligt 9 kap. 1 § första stycket bör begränsas till verksamhet eller åtgärd som kan befaras medföra betydande miljöpåverkan. Det bör vidare övervägas att i 9 kap. 5 § ange att kostnadsansvaret även kan fördelas mellan samhället och den enskilde. - - - Genom begränsningen undviks att begreppet MKB ges en alltför vid tolkning och därmed urholkas. Härigenom uppnås också en bättre överensstämmelse med texten i 20 kap. 6 § liksom med dagens 25 § naturvårdsförordningen. 13.10 , RAÄ: Alternativkravet bör gälla generellt och de eventuella farhågor som kan finnas för att alternativ därigenom utreds i onödan får istället lösas genom att formerna för att avgränsa omfattning och inriktning av en MKB utvecklas. - - - Kommitténs förslag innebär även en principiellt viktig inskränkning i kravet på MKB genom att införa ett betydenhetskriterium. - - - En möjlighet till medveten urskiljning av sådana fall, där en MKB har något att tillföra det övriga underlaget i ett ärende, bör i någon form regleras i lagstiftningen. - - - Det är väsentligt att ett betydenhetskriterium utformas så att det inte utesluter behandling av mindre åtgärder, som genom det sammanhang de ingår i kan få stor betydelse. - - - Formerna för detta bör utvecklas närmare. - - - Med vetskap om att man internationellt eftersträvar större flexibilitet anser RAÄ att den av utredningen föreslagna förändringen bör utredas vidare. 13.11 geologiska undersökning, SGU: SGU har tidigt ställt sig bakom att ett bättre underlag rörande miljökonsekvenserna bör tas fram inför beslut i tillståndsärenden som är av större betydelse för miljön och hushållningen med naturresurser. - - - SGU vill påminna om att det i en MKB, inte är möjligt att redovisa andra lokaliseringar eller alternativ, för de lägesbundna fyndigheter som ingår i minerallagstiftningen. - - - Alternativen är att bearbeta fyndigheten eller att inte bearbeta den. Att inte bearbeta fyndigheten är det s.k. nollalternativet. 13.12 : Från konkurrenssynpunkt är det viktigt att inte inför detaljkrav som fungerar handelshindrande. Det bör även föreligga proportionalitet mellan å ena sidan omfattningen av och kraven på miljökonsekvensbeskrivningarna och å andra sidan målet med dessa. Det är också viktigt att i internationella sammanhang verkar för att sådan proportionalitet uppnås. 13.13 : Det är nödvändigt att arbetsgångens betydelse understryks i förarbetena och kommer till uttryck som förfaranderegler, lämpligen i en MKB-förordning. - - - Det är viktigt att det i MKB:n tydligt framgår vilka fakta beskrivningen grundas på. - - - Propositionen bör understryka vikten av kvalitetssäkring av MKB. - - - MKB bör inte enbart upprättas i enskilda ärenden utan även tas fram och nyttjas som underlag för beslut av övergripande karaktär, som t.ex. översiktsplanering enligt PBL eller systemplanering enligt trafiklagstiftningen. - - - Verket föreslår att enhetliga generella krav på upprättande av MKB återfinns i beträffande verksamheter som skall tillståndsprövas enligt någon av balkens bestämmelser eller vid tillämpning av de lagar som anges i 2 kap. 1 § 2 st . - - - Krav på MKB vid anmälan av vissa verksamheter m.m. bör, med stöd av bemyndigandet i 2 §, regleras genom föreskrifter i förordning. - - - Av formuleringen i 4 § kan inte utläsas att en MKB skall innehålla alternativ, även s.k. 0-alternativ, samt motiv för valt alternativ och tydlig redovisning av på vilka grunder övervägda alternativ har förkastats. Verket anser att det är angeläget att sådana krav tydligt uttrycks i , och att kravet skall gälla för samtliga lagar enligt vilka MKB skall upprättas. - - - Kommittén bör i arbetet med följdlagstiftningen till föreslå att i MinL tas in en bestämmelse om att även en ansökan om undersökningskoncession skall vara åtföljd av en miljökonsekvensbeskrivning. 13.14 : 9 kap. 1 §.