prop · GI0310 · 1995-01-01 00:00:00 — ställen att fram till ikraftträdande en stor mängd byggnader kan befaras komma tillstånd som motverkar strandskyddets föreslagna nya syfte - biotopskydd, vara helt överdrivna. Det nu gällande strandskyddsförbudet enligt naturvårdslagen är utformat som en presumtion mot bebyggelse m.m. Byggnader och annat som omfattas av förbudet är sålunda enligt huvudregeln förbjudna. Endast om särskilda skäl föreligger får avsteg meddelas. Därtill kommer att alla strandområden inte rimligen kan vara skyddsvärda biotoper. - - - Skulle det trots allt uppkomma byggnader i nuvarande eller möjliga kommande strandskyddsområden i något enstaka fall, föreligger möjlighet att med interimistisk skyddsåtgärder enligt naturvårdslagen förhindra att biotopen skadas. - anser således, i likhet med kommittén, att det inte fordras någon lagstiftningsåtgärd som redan nu utvidgar strandskyddets syfte i enlighet med vad som kommer att gälla enligt . 7.7 i län: Länstyrelsen har i yttrande över avstyrkt att strandskydd även skall ha ett biotopskyddande syfte. På grund härav kan övergångsbestämmelsen i 10 § utgå. anser att det är tveksamt om bestämmelsen i 11 § behövs, byggnaderna finns redan och används när balken träder i kraft. 7.8 i : För det fall gamla förordnanden om undantag från strandskydd måste prövas om förordar ett förenklat förfarande vid omprövningen. 7.9 i : Vad gäller byggnader, uppförda med stöd av strandskyddsdispens, bör inte varje ändring av användningssättet medföra att byggnaden kommer att strida mot den nya bestämmelser. - - - För husbehovstäkter har föreslagits en övergångsregel, att täkter som pågår vid föreskrifternas ikraftträdande skall få pågå tills tillståndsfrågan avgjorts enligt , under förutsättning att ansökan om tillstånd ingetts från ikraftträdandet av föreskrifterna. Uttrycket "täkter som pågår" kan ge tolkningssvårigheter och bör preciseras. Oavsett en sådan precisering, kan befaras att åtskilliga fastighetsägare kommer att försöka ta ut så mycket material som möjligt innan tilllståndsplikten träder i kraft och därmed kan skador på naturen komma att uppstå. Möjligen skulle man här kunna tänka sig en annan lösning, att en förutsättning för fortsatt husbehovstäkt skall vara att man gjort en anmälan till om planerad brytning, så att denna får möjlighet att kontrollera uttagen och eventuellt meddela de föreskrifter som kan behövas från naturvårdssynpunkt. 7.10 i : Det enklaste sättet att snabbt åstadkomma en utvidgning av grunderna för strandskyddet torde vara att införa ändringen i naturvårdslagen. har i övrigt inget att erinra mot lagförslaget. 7.11 : Av förslaget framgår att övergångsbestämmelserna i fråga om strandskyddet påverkar kommunernas fysiska planering genom att de förordnanden om inskränkning av strandskyddet som beslutat om skall omprövas från det balken trätt ikraft. De förordnanden som inte hunnit omprövas skall automatiskt upphävas vid övergångstidens slut. Vad gäller de dispenser som kommunen medgivit vid bygglov inom strandskyddsområdet är betänkandet otydligt. - - - Det är inte rimligt att förespråka en förändring av detta för att strandskyddet utökas till att även omfatta skydd för livsbetingelserna på land och i vatten för växt- och djurlivet. I övrigt delas utredningens uppfattning om de övergångsbestämmelser som skall gälla vid införandet av . 7.12 kommun: Strandskyddsbestämmelserna skärps i förslaget till miljöbalk och skall gälla också goda livsbetingelser på land och i vatten för växt- och djurlivet. Äldre förordnanden om undantag från strandskyddet föreslås nu bli upphävda om de inte omprövas från balkens ikraftträdande, vilket synes vara en bra konstruktion. Det kan dock ifrågasättas om inte de nya strandskyddsbestämmelserna skulle införas i naturvårdslagen redan nu för att förhindra att byggnader och anläggningar kommer till fram till ikraftträdande. Insikten om att de ekologiska värdena i strandmiljöerna måste skyddas finns ju redan, som regelsystemet inte tillåter styrning i detta hänseende. 7.13 : De nya reglerna om strandskydd bör tillämpas efter ikraftträdandet. Undantagen enligt äldre bestämmelser bör kunna gälla under en övergångstid om maximalt . Byggnader och anläggningar skall få användas även efter ikraftträdandet. Om- och tillbyggnader samt väsentligt ändrat användningssätt bör dock prövas enligt de nya bestämmelserna. 7.14 kommun: För att förhindra att alltför många utnyttjar den äldre lagstiftningens mildare bedömningsgrunder fram till ikraftträdande, - - - vad angår 11 § lagförslaget - - - föreslår kommunen att nuvarande naturvårdslag ändras så att den även omfattar skyddet av ekologiska värden vad gäller strandskyddet. 7.15 : förslag till strandskydd innebär att inte enbart det rörliga friluftslivet skyddas utan även ekologiska värden och biologisk mångfald. I lagförslaget föreslås en övergångstid beträffande strandskyddet. Det har därvid uppkommit farhågor att byggnader och anläggningar kan komma att anläggas i strandområden som är ointressanta för det rörliga friluftslivet men som borde skyddas enligt det nya synsättet. För att förebygga ett missbruk föreslår vi därför att naturvårdslagen skyndsamt ändras i enlighet med de bestämmelser som kommer att gäla i den nya . Kommunen har i övrigt ingen erinran mot den föreslagna lagen. 7.16 kommun: Det är viktigt att strandskyddsbestämmelserna ändras till förmån för förslag , när strandskyddet nu ses över. Fram till dess bör stor restriktivitet gälla för dispenser från nuvarande strandskyddsbestämmelser. 7.17 kommun: Med hänsyn till betydelsen för växt- och djurlivet av de nya grunderna för strandskydd, vore det önskvärt att samtliga förordnanden om undantag från strandskyddet kunde omprövas före balkens ikraftträdande. Utredningen föreslår dock en femårig övergångstid för tidigare meddelade undantag. - - - Bestämmelser bör införas i nuvarande naturvårdslagen så att reglerna för strandskydd även beaktar kraven om goda livsbetingelser på land och i vatten för växt- och djurlivet. På detta sätt kan kommande regler få genomslag vid balkens ikraftträdande . 7.18 kommun: Beträffande strandskyddet har en femårig övergångstid tillskapats för att medge en omprövning av tidigare förordnanden. Någon sådan generell omprövning kan inte vara motiverad. Därav följer att någon övergångstid inte borde vara aktuell. 7.19 kommun: Det föreslås att undantag från strandskyddet som meddelats upphör att gälla om omprövning inte skett . - - - Enligt kommunen borde redan nu beslutade undantag få fortsätta att gälla, inte minst med tanke på det tämligen meningslösa arbete förslaget sannolikt leder till. Kommunen avstyrker därför denna del av förslaget. 7.20 : Vi motsätter oss bestämt övergångsbestämmelsen att förordnanden med undantag från strandskyddet som fattats med stöd av nu gällande bestämmelser, och som inte hunnit omprövas efter den nya lagstiftningens ikraftträdande, automatiskt bör upphävas. 7.21 , LRF: I ett avseende har LRF emellertid en bestämd invändning mot vad som föreslås. Det gäller förslaget i 18 § till övergångsreglering. - - - LRF har i sitt remissyttrande över betänkandet med förslag till miljöbalk på närmare anförda skäl avstyrkt att tillståndsplikt införs för husbehovstäkter. Skulle gehör inte vinnas för detta kan LRF inte godta vad framlagt under nämnda 18 §. - - - Sammanfattningsvis anser LRF att i första hand bör gälla att täktverksamhet för husbehov som pågår när träder i kraft skall få fortsätta som . Förbjuds fastighetsägaren att bedriva täktverksamhet för husbehov ur befintliga fyndigheter, alldeles oavsett om täktverksamheten hunnit påbörjas eller inte vid ikraftträdande, kräver LRF att lagstiftningen tillförsäkrar fastighetsägaren ersättning för hela den förlust förbudet förorsakar. 7.22 , MHTF: MHTF motsätter sig övergångsbestämmelser som innebär att tidigare meddelade förordnanden om undantag från strandskyddet skall omprövas av , och om så ej sker upphävs förordnandet automatiskt. MHTF delar inte kommitténs uppfattning om den övergångsbestämmelse som innebär att det inte ska vara möjligt att bygga om eller bygga till eller ändra användningssätt av en sådan anordning eller an- läggning som fanns vid balkens ikraftträdande, om inte detta är förenligt med balkens intentioner med strandskyddet. Att undanröja de förordnanden om undantag och de dispenser från strandskyddet, som meddelats med stöd av nu gällande lagstiftning, med hänvisning till att de inte fullt ut tillgodoser strandskyddets syften enligt är inte realistiskt. Detta innebär stora ingrepp i enskilda människors liv och kan få stora ekonomiska konsekvenser för såväl samhället som de enskilt berörda. För kommunerna medför omprövningen av tidigare meddelade strandskyddsdispenser en arbetsbelastning som inte står i proportion till de miljövinster som kan uppnås. Rent juridiskt tycks det av oss också tveksamt att ha retroaktiv verkan av en ny bestämmelse. I övrigt delar MHTF kommitténs uppfattning om de övergångsbestämmelser som skall gälla vid införande av . 8.1 : Kommunen delar kommitténs uppfattning att några övergångsbestämmelser ej är nödvändiga med undantag av antagna renhållningsbestämmelser. Då nya renhållningsordningar kan komma att kräva investeringar m.m. för kommunerna, bör gällande bestämmelser kunna bestå , förslagsvis mellan fem och . 8.2 : En övergångsbestämmelse för att kommunala renhållningsordningar ska fortsätta gälla är inte behövlig. Vi anser att kommunerna, liksom staten beträffande förordningar m.m., istället måste se över och anpassa renhållningsordningarna till den nya lagstiftningens krav, om reformen verkligen ska ge en bättre överskådlighet över regelverket. 9 Prövning och tillsyn m.m. 9.1 : finner det förvånande att kommittén inte närmare reflekterat över de svårigheter det kan föra med sig att ha olika intervall mellan omprövningar av olika verksamheter, beroende på om de omfattas av EG-direktiv eller ej. Vad gäller t.ex. för de verksamheter som fått ett tillstånd som enligt gällande regler gäller , men som, då (om) EES- avtalet träder i kraft skall omprövas ? EG-direktiven innehåller i stor utsträckning detaljregler för olika typer av föroreningar, medan svenska tillståndsbeslut gäller verksamhaten som sådan. Hur löser man samordningsfrågor- na i fall där reglerna överlappar varandra? - - - Även på denna punkt framstår kommitténs förslag som ofullständigt. 9.2 i Kristiandstads län: I specialmotiveringen s. 72 sägs att ett stort antal lagar måste ändras till följd av att ikraftträdande och att viktigast härvid blir anpassningen av vattenlagen. - - - vill påtala behovet av att vattenlagens tillsynsföreskrifter ses över, så att möjligheter tillskapas för länstyrelsen som tillsynsmyndighet att utföra en effektiv tillsyn utan orimliga resursinsatser. 9.3 i : Utöver 13 och 15 §§ promulgationslagen saknas bestämmelser rörande vilka materiella bestämmelser som skall tillämpas i ärenden som anhängiggjorts före ikraftträdande men som inte slutligt avgjorts. Av allmänna förvaltningsrättsliga grundsatser har ansetts följa att bestämmande för vilka förvaltningsrättsliga regler - avseende både förfarandet och prövning i sak - som skall tillämpas i ett mål eller ärende som regel är vilka föreskrifter som är i kraft när prövningen sker (se RÅ 1988 ref. 132). Detta medför att en överprövande instans kan nödgas tillämpa helt andra regler än dem som underinstansen lagt till grund för sin bedömning. En sådan ordning kan i vissa situationer vara olämplig och bryter ju mot instansordningens princip. Det är således viktigt att det i promulgationslagen tas in bestämmelser som reglerar denna fråga. 9.4 kommun: I samband med ikraftträdande är det troligt att vissa verksamheter vars tillståndsprövning då är aktuella hos tillståndsmyndigheter kommer att föredra att bli tillståndsprövade enligt nu gällande lag. Kommunen efterlyser ett förtydligande av enligt vilken lagstiftning dessa verksamheters tillstånd skall bedömas. - - - Kommunen delar miljöskyddskommitténs förhoppning om att föreskrifter som klarlägger ansvarsfördelningen mellan stat och kommun kommer att ha meddelats senast för ikraftträdande. 9.5 kommun: Kommunen tillstyrker också att förelägganden och förbud som tillsynsmyndigheter meddelat före balkens ikraftträdande fortsätter att gälla också i tiden därefter, utan att tillsynsmyndigheten behöver vidta några åtgärder. Om så inte vore fallet skulle det vålla stort merarbete i den kommunala miljöskyddstillsynen. 9.6 : Förelägganden och förbud som meddelats med stöd av äldre rätt bör kunna tillämpas även efter ikraftträdandet. Dock bör omprövning ske successivt med anpassning till . Självfallet skall förelägganden och förbud, som ej är förenliga med bestämmelser, kunna upphävas efter ikraftträdandet, efter initiativ från berörd part eller tillsynsmyndighet. Överklaganden av beslut, som meddelats enligt äldre bestämmelser, bör kunna fullföljas enligt nya förfaranderegler. 9.7 kommun: Kommunen delar självklart uppfattningen att tillsynsverksamheten måste kunna fortsätta ostörd i samband med balkens ikraftträdande. De regler som föreslås bedöms kunna uppfylla detta. 9.8 : Kommunen anser att det är stort behov, att det i en övergångsbestämmelse regleras när inte prövade tillståndspliktiga verksamheter senast ska vara prövade. - - - Det tål att påpekas med skärpa att föreskrifter som klarlägger ansvarsfördelningen mellan stat och kommuner måste komma innan balken träder i kraft. Det är av synnerlig vikt för att en rimlig planering ska kunna ske. 9.9 : Vi godtar i princip de föreslagna övergångsbestämmelserna till femte avdelningen. 9.10 akademikers centralorganisation, /: Vi delar uppfattningen att tillsynsverksamheten måste kunna fortsätta ostörd i samband med balkens ikraftträdande. De regler som föreslås bedöms kunna uppfylla detta. 10.1 i : Förslaget angående sanktioner är följdriktigt enligt huvudregeln om att en avkriminalisering även träffar sådana förseelser, vilka begåtts före det att avkriminaliseringen trädde i kraft. De överträdelser som berörs här, bör dock i princip inte betraktas som mer godtagbara . - - - Förslaget kan i denna del i övergångsskedet leda till oönskade konsekvenser eftersom en förseelse enligt ex.vis miljöskyddslagen vare sig kan föranleda straff eller fångas av upp sanktionsavgift. Detta med tanke på att de gamla reglerna om miljöskyddsavgift fortfarande skall gälla och att dessa har visat sig vara ett i praktiken ohanterligt instrument. 10.2 : Straffrättsliga sanktioner liksom balkens bestämmelser om miljöskyddsavgifter skall ej tillämpas med retroaktiv verkan. 10.3 : Vi anser liksom kommittén att det är viktigt att förebygga osäkerhet huruvida de föreslagna bestämmelserna om miljöskyddsavgift äger tillämpning på överträdelser som ägt rum före lagstiftningens ikraftträdande. Det behövs därför en klarläggande bestämmelse om detta. 10.4 och : På s. 73 st. 3 behandlas frågan om straffsanktionering i av föreskrifter meddelade med stöd av äldre bestämmelser. Organisationerna har viss förståelse för kommitténs ställningstaganden men finner det mycket tveksamt om 8 kap. 7 § RF kan ges den tolkning kommittén förespråkar. 10.5 , TCO: TCO anser i detta sammanhang att brott mot miljölagen inte beivras på det sätt som vore önskvärt. Uppenbara lagöverträdelser leder mycket sällan till fällande domar eller bötesbelopp. Åklagare tar mycket sällan upp miljöärenden och domstolarna utdömer oftast mycket lindriga straff även vid allvarliga brott. Kompetens hos både åklagare och domstolar beträffande miljöärenden måste öka. I anslutning till införande av den nya borde därför en satsning av kompetensuppbyggnad beträffande miljölagarna göras. 11 Ersättning och skadestånd 11.1 : Verket delar kommitténs uppfattning i fråga om ersättning vid vägrat tillstånd till pågående husbehovstäkt. 11.2 : Frågor om rätt till ersättning och skadestånd bör kunna prövas såväl enligt äldre rätt som enligt bestämmelser vad avser beslut, som fattats före ikraftträdandet, eller när skadefallet är en följd av störning som upphört före ikraftträdandet. Därvid bör det gynnsammaste ekonomiska utfallet vara avgörande för den enskilde. 11.3 : Vi delar kommitténs uppfattning att det är naturligt att frågor om rätt till ersättning och inlösenbedöms enligt äldre lag, när ersättningen grundas på beslut före den nya lagstiftningens ikraftträdande. - - - Förbundet delar kommitténs uppfattning att markinnehavaren i fall då han vägras tillstånd till fortsatt pågående husbehovstäkt ska ha rätt till ersättning. Vi anser att det är viktigt att den allmänna rättsgrundsatsen, att den lag ska tillämpas som gällde när en skada inträffade, också gäller för miljöområdet. 11.4 : Delar, på av anförda skäl, uppfattningen att lagen om införande av bör innehålla en övergångsbestämmelse om att bestämmelserna i 29 kap. inte skall tillämpas, även om ett skadefall har inträffat efter balkens ikraftträdande, om skadan är en följd av en störning som har upphört före ikraftträdandet. Lagrådsremissens lagförslag till miljöbalk Härigenom föreskrivs att i rikes lag skall efter utsökningsbalken införas en ny balk, benämnd miljöbalk, av följande lydelse. 1 kap. Mål och grundläggande principer 1 § innehåller föreskrifter om 1. hushållning med mark, vatten och andra naturresurser, 2. naturvård, 3. skydd för hälsan och miljön. Denna balk gäller inte för frågor som regleras i lagen (1994:000) om genetiskt modifierade organismer. I fråga om arbetsmiljön gäller arbetsmiljölagen (1977:1160) i den utsträckning en fråga har reglerats med stöd av den lagen. 2 § Syftet med är att 1. skapa förutsättningar för en på lång sikt hållbar utveckling, 2. skydda mark, vatten och luft mot föroreningar och andra störningar som kan vålla skada på tillståndet i miljön, 3. skydda människor och natur mot störningar i miljön som kan förorsaka skada eller olägenhet, 4. vårda och bevara den biologiska mångfalden och kulturmiljöer, 5. främja hushållning med mark, vatten och naturresurser, 6. främja återanvändning och återvinning av material, 7. främja hushållning med energi. 3 § Det är en angelägenhet för envar att verka för det syfte som anges i 2 §. 4 § Naturen är i den utsträckning som följer av allemansrätten tillgänglig för alla. 5 § Möjligheterna att utvinna energi ur förnybara energikällor och förbrukade varor skall fortlöpande beaktas. 6 § Den som bedriver eller ämnar bedriva en verksamhet som kan komma i konflikt med det syfte som anges i 2 § skall i den utsträckning som framgår av 9 - 16 kap. iaktta de allmänna aktsamhetsreglerna i 7 - 12 §§. 7 § Skador och olägenheter som kan drabba människan, miljön eller naturen skall förebyggas och skaderisker skall undanröjas. 8 § Den som bedriver eller ämnar bedriva en verksamhet skall vidta de skyddsåtgärder och iaktta de försiktighetsmått i övrigt som skäligen kan fordras för att hindra eller motverka att verksamheten medför skada eller olägenhet. Om verksamheten har medfört skada eller olägenhet, skall sådana åtgärder vidtas som behövs för att avhjälpa skadan eller olägenheten. En sådan skyldighet att avhjälpa skadan kvarstår även efter det att verksamheten har upphört. 9 § Den som bedriver eller ämnar bedriva en verksamhet skall skaffa sig den kunskap som behövs för att skydda människors hälsa, miljön och naturen mot skada eller olägenhet samt för att främja återanvändning och återvinning av material och hushållning med mark och vatten. 10 § Den som yrkesmässigt bedriver eller ämnar bedriva verksamhet skall tillämpa bästa möjliga teknik för att skydda människors hälsa, miljön och naturen mot skada eller olägenhet samt för att främja återanvändning och återvinning av material och en hållbar hushållning med mark och vatten. 11 § Om det är till påtaglig fördel för människors hälsa, miljön eller naturen, skall den som bedriver en verksamhet undvika en sådan kemisk produkt eller en sådan vara som innehåller eller har behandlats med en kemisk produkt som kan ersättas med en mindre riskabel kemisk produkt eller vara. 12 § Bestämmelserna i 7 - 11 §§ skall tillämpas i den utsträckning det är ekonomiskt rimligt vid verksamhet av det slag som det är fråga om. Hushållning med mark och vatten m.m. 2 kap. Hushållningsbestämmelsernas tillämpningsområde 1 § Bestämmelserna i 3, 4, 6 och 8 kap. skall också tillämpas enligt vad som är föreskrivet i (1987:10), vattenlagen (1983:291), lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter, väglagen (1971:948), lagen (1902:71 s.1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar, lagen (1978:160) om vissa rörledningar, luftfartslagen (1957:297), minerallagen (1991:45), lagen (1966:314) om kontinentalsockeln, lagen (1983:293) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och allmän hamn och lagen (1992:1140) om ekonomiska zon. 1 § Mark- och vattenområden skall användas för det eller de ändamål för vilka områdena är mest lämpade med hänsyn till beskaffenhet och läge samt de behov som kan finnas. Företräde skall ges sådan användning som medför en från ekologisk, social och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning med mark och vatten. 2 § Vid tillämpning av denna balk gäller att för lokalisering av en verksamhet skall väljas en sådan plats som är lämplig med hänsyn till syftet med balken och bestämmelserna i detta kapitel samt föreskrifterna i 4 och 6 kap. Lokaliseringen skall utan att det innebär en oskälig kostnad medverka till att ändamålet kan vinnas med minsta intrång och olägenhet. 3 § Om ett område enligt 7-11 §§ är av riksintresse för flera oförenliga ändamål, skall företräde ges åt det eller de ändamål som på lämpligaste sätt främjar en långsiktigt god hushållning med mark och vatten. Behövs området eller en del av detta för en anläggning för totalförsvaret skall försvarsintresset ges företräde. Beslut enligt första stycket får inte strida mot föreskrifterna i 4 kap. 4 § Stora mark- och vattenområden som inte alls eller endast obetydligt är påverkade av exploateringsföretag eller andra ingrepp i miljön skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som påtagligt kan påverka områdenas karaktär. 5 § Mark- och vattenområden som är särskilt känsliga från ekologisk synpunkt skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som kan skada naturen. 6 § Jord- och skogsbruk är näringar av nationell betydelse. Brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för bebyggelse eller anläggningar endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk. Skogsmark som har betydelse för skogsnäringen skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra ett rationellt skogsbruk. 7 § Mark- och vattenområden som har betydelse för rennäringen eller yrkesfisket eller för vattenbruk skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra näringarnas bedrivande. Områden som är av riksintresse för rennäringen eller yrkesfisket skall skyddas mot åtgärder som avses i första stycket. 8 § Mark- och vattenområden som har betydelse från allmän synpunkt på grund av områdenas natur- eller kulturvärden eller med hänsyn till friluftslivet skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligt skada natur- eller kulturmiljön. Behovet av områden för friluftsliv i närheten av tätorter skall särskilt beaktas. Områden som är av riksintresse för natur- eller kulturmiljövården eller friluftslivet skall skyddas mot åtgärder som avses i första stycket. 9 § Mark- och vattenområden som innehåller värdefulla ämnen eller material skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra utvinningen av dessa. Områden som innehåller fyndigheter av ämnen eller material som är av riksintresse skall skyddas mot åtgärder som avses i första stycket.