prop · GI0310 · 1995-01-01 00:00:00 — 10.6.8 i : Utsättande av främmande arter utanför deras naturliga utbredningsområde föreslås lagreglerat. välkomnar ett sådant lagförslag. 10.6.9 i : tillstyrker förslaget om att införsel av främmande växt- och djurarter regleras hårdare. Därmed kommer, efter det trätt i kraft för svensk del, att bättre leva upp till åtagandet om att "strängt kontrollera införandet av icke inhemska arter" (artikel 11.2b i nämnda konvention). Detta framgår klart och tydligt i 11 kap. 7-9 §§ i balken. Dock bör innehållet i 9 § skärpas ytterligare. - - - Frågan om innehav och inrikes handel av hotade och hänsynskrävande djurarter har inte behandlats i förslaget trots att denna handel med bland annat rovfåglar är ett känt problem. Det är svårt att få insyn i denna verksamhet, men bedömer att den är av så stor omfattning att skador uppstår på de vilka bestånden av berörda arter. vill uppmärksamma innebörden i artikel 6, som stadgar att varje avtalsslutande part skall vidta lämpliga och nödvändiga lagstiftande och adminstrativa åtgärder för att säkerställa skyddet av de arter som förtecknas i konventionens bilaga II. anser att innehav och inrikeshandel av nämnda artkategorier är av sådan omfattning att man från svensk sida inte uppfyller förpliktelserna enligt konventionen. förslår därför att inom ramen för arbetet med tas upp frågan om en lag som ansluter till . 10.6.10 i : välkomnar den nya regleringen av utsättande av nya arter (11 kap. 9 §). Det är angeläget att de föreskrifter som meddelas blir restriktiva med tanke på konsekvenserna i ekosystemen. 10.6.11 i : Det är mycket positivt att balken föreslås reglera utsättandet av nya arter. Därvid är det angeläget att de föreskrifter som meddelas blir restriktiva med tanke på konsekvenserna i ekosystemen. 10.6.12 kommun: Frågan om utsättning av främmande arter är enligt kommunen otillräckligt reglerad i förslaget. 10.6.13 : delar utredningens försiktiga inställning till införande av utländska arter i den svenska och faunan. Detsamma torde gälla utplantering av svenska arter utanför deras naturliga utbredningsområden i landet. Därför tillstyrks att allmänna regler för utsättande av främmande arter bör införas i . Kommunen anser att fiskelagstiftningen i vissa delar bör införlivas med . 10.6.14 : Föreskrifter beträffande utsättande av främmande arter bör även innehålla möjligheter att kräva MKB (11 kap. 9 §). 10.6.15 Akademikers , /SR; : Har inga större invändningar mot den skrivning, som gäller för "införande av främmande arter". Att reglering behövs kan vi instämma i. Det bör dock inte bli ett kategoriskt förbud mot främmande arter, men en försiktig hållning är angelägen. 10.6.16 Föreningen : Utredningen har en negativ eller skeptisk syn på införande av för landet nya trädslag, genteknikens möjligheter samt förflyttning av inhemska arter och förordar reglering inom området. Skogsindustrierna anser att denna inställning till stor del är obefogad. Det praktiska skogsbruket har tillsammans med expertisen inom forskningen noggrannt följt utvecklingen och förbättrat sina kunskaper om både risker och möjligheter. Detta arbete bör få fortsätta utan att man till redan befintliga regleringar lägger ytterligare restriktioner. 10.6.17 : har bara ett fåtal arter introducerats i det svenska jordbruket med lyckat resultat, dvs. en bestående etablering av viss betydelse. De investeringar som görs i olika former av FoU. - växtförädling, odlingsteknik, utnyttjande av råvaran - vid införande av nya arter i jordbruket är så stora att ev risker för den omgivande naturen måste klargöras och värderas relativt tidigt i denna fas. Utredningens förslag tillstyrkes därför i denna del. Vi utgår från att användning av mer eller mindre avlägsna släktingar till våra kulturväxter för införande av nya egenskaper med hjälp av traditionell korsningsteknik inte berörs av kommitténs förslag. 10.6.18 , : De regler som kommittén föreslår för utplanteringar instämmer i. Förbundet delar dock inte den uppfattningen att utplantering av signalkräfta är tveksam ur naturvårdssynpunkt. 11.1.1 : Enligt de internationella handelspolitiska överenskommelser som anslutit sig till finns skyldighet att inom , EFTA och EG notifiera förslag till tekniska föreskrifter. Med tekniska föreskrifter avses rättsligt eller faktiskt tvingande krav på en varas egenskaper till vilka räknas krav på märkning eller etikettering. föreliggande lagförslag har i stort karaktär av ramlag men innehåller även delar med direkta krav på varor och på producenter och importörer. Av specialmotiveringen till 15 kap. 3 § följer att med "på annat sätt" lämna information kan vara att bifoga ett informationsblad till produkten. Oavsett om upplysningen skall lämnas genom märkning eller genom ett till produkten bifogat informationsblad är detta krav enligt kollegiet att uppfatta som en teknisk föreskrift. Kollegiet föreslår att förslaget till lagstiftning i betänkandet (SOU 1993:27) Miljöbalk notifieras i enlighet med internationella förpliktelser. 11.1.2 : tillstyrker att gentekni- kanvändningen underkastas mål och grundläggande principer, dess allmänna aktsamhetsregler, miljökvalitetsnormer m.m. liksom att hanteringen av GMO och andra biotekniska produkter inte bör föras in under begreppet miljöfarlig verksamhet. Verket har tidigare i annat sammanhang förklarat att regleringen av genteknik bör ske i nu befintliga lagar. Verket anser att placering av bestämmelserna i en miljöbalk är det bästa och tillstyrker således förslaget även i den delen. 11.1.3 : Användning av bioteknik förekommer inte inom skogsbruket men väl inom den skogliga forskningen. har ingen erinran mot föreslagna regler. 11.1.4 Delegationen för Hybrid-DNA-frågor: Delegationens grundsyn beträffande berörda kontrollfrågor är att det är risken som bör ligga till grund för reglering och skyddsåtgärder. Därav följer också att det är den resulterande organismen (produkten), icke tekniken med vilken den framställts, som är viktigast vid riskbedömningen. Eftersom Genteknikberedningens betänkande 1992:82 remissbehandlats och f.n. övervägs i avstår delegationen från att ge särkommentarer till betänkande. I relation till betänkande noterar delegationen dock med tillfredsställelse att förslagets regler om biotekniska produkter, gentekniskt ändrade eller inte, nära ansluter till reglerna om kemiska produkter. 11.1.5 Arbetarskyddsstyrelsen: Styrelsen ser med tillfredsställelse att produktkontrollregler för biotekniska produkter nu föreslås. 11.1.6 : Vi anser i likhet med utredningen att biotekniska frågor bör hållas samman i en särskild lag. 11.1.7 : Av kommitténs förslag framgår inte närmare hur förordningsreglerna närmast under de grundläggande reglerna i balkens 16:e kapitel lämpligen bör utformas. - - - De risker som kan framkomma efter en bedömning enligt 16 kap. 1 § av hanteringen av en bioteknisk produkt måste vägas mot nyttan av hanteringen. Detta bör framgå tydligt. Det torde dröja mycket länge, om vi ens någonsin når därhän, innan vi får några allmänt accepterade risknivåer på detta område, så att enbart riskerna behöver bedömas vid beslutsprövningen. Riskerna måste alltså här alltid vägas mot nyttan. Detta kan innebära att även små risker blir oacceptabla om den tilltänkta nyttan är obetydlig. 11.1.8 Kemikalieinspektionen: Förslaget att reglera biotekniska produkter på samma sätt som kemiska produkter regleras är motiverat. Det kan förväntas en allt ökande användning av biotekniska produkter för olika syften, identiska med eller liknande användningen av kemiska produkter. Det är därför rimligt att i en övergripande lagstiftning införa samma regler om ansvar och grundläggande skyldigheter som ålagts den som hanterar kemiska produkter. Myndigheternas ansvar och befogenheter bör också regleras på samma sätt för de två produktkategorierna. Liksom för kemiska produkter kan den närmare regleringen ske i regeringsförordningar och tillämpningsföreskrifter från myndigheterna. 11.1.9 , IMM: IMM anser det lämpligt att behandla de gentekniska frågorna i en speciell lagstiftning såsom föreslagits i . Vi finner det också lämpligt att sammanföra genetiskt förändrade organismer samt andra, icke genmanipulerade organismer som används i tekniskt syfte, under . IMM anser att det inte är acceptabelt att ett godkännande av en bioteknisk produkt inom EG automatiskt bör medföra att den undantas från krav på godkännande i . 11.1.10 : Förslagets 16 kapitel utvecklar inte materiella regler för biotekniken och särskilt inte sådana materiella regler som är påkallade för gentekniskt modifierade organismer (GMO). Modern bioteknik kan medföra en rad risker för den yttre miljön och kräver därför, inte minst med beaktande av försiktighetsprincipen, tydliga restriktiva regler. EG har möjligen kommit längst i precisering av materiella regler för GMO. I brist på bättre förebilder kan dessa vara en utgångspunkt att bygga vidare på vid utarbetande av svensk lagtext. Osäkerheten är stor om hur omfattande den moderna bioteknikens risker är och hur dessa bör hanteras. Kunskapsunderlaget måste förbättras. Ett sätt att gå i den riktningen är att ålägga dem, som söker tillstånd m.m. där GMO skall sättas ut, att utforska de ekologiska effekterna. Generella kriterier för sådana forskningsuppgifter bör kunna anges i lag. - - - Ett sätt att ge ett starkt incitament till försiktighet och efterforskning av konsekvenser är att införa strikt skadeståndsskyldighet för hantering av GMO. Förslaget därtill kräver dock en mer ingående analys än den som har gjorts i kommitténs allmänna motivering. Problem torde kunna uppkomma om samtliga hanterare av GMO skulle omfattas av det strikta skadeståndsansvaret. Möjligen borde en gräns dras så att endast yrkesmässiga hanterare omfattas. Ett annat problem är preskriptionstiden. Skador i ekosystemen till följd av utsättande av GMO kan ta mycket att upptäcka och härleda. Detta beror bl.a. på att vissa organismer besitter olika program för svält- och stressresistens som gör att de betraktas som eliminerade, därför att de inte kan upptäckas med odlingsmetoder, varefter det kan visa sig att de kan reproducera sig när lämpliga tillväxtförhållanden erbjuds. - - - Genomföranderegleringen i kommittéförslaget är synnerligen bristfällig, bl.a. till följd av att förslaget inte anger vilka myndigheter som skall vara prövningsorgan, kriterierna för tillståndsplikt m.m. Detta i kombination med intetsägande materiella regler kan medföra att det inte blir någon egentlig reglering av hantering av GMO m.m. Det läggs helt enkelt inte ut några ramar i balkförslaget med bäring på GMO. Konsekvensen av detta är bl a att regering och andra myndigheter inte blir bundna av något alls. Inte ens de mest spektakulära verksamheter inom biotekniken behöver underkastas regler om tillståndsplikt, utredningsplikt eller upplysningsplikt så som kommmittéförslaget är utformat. 11.1.11 : ställer sig i princip positiv till den föreslagna regleringen. 11.1.12 , NFR: NFR vill här kraftigt understryka att gentekniken utgör ett synnerligen viktigt redskap, dels i medicinsk, biologisk och kemisk grundforskning, men även för utveckling av nya medicinska behandlingsmöjligheter, för förädling inom jordbruket och för bekämpning av miljöproblem genom t.ex. nedbrytning av avfall av olika slag. Det är viktigt att en lagstiftning för användning av gentekniken inte leder till inskränkningar i utnyttjandet av tekniken i positivt syfte och till en försvårad utveckling inom området. I detta sammanhang är det av yttersta vikt att den svenska lagstiftningen inom det biotekniska området harmonierar med motsvarande bestämmelser inom EG. - - - NFR tillstyrker att genetiskt modifierade organismer förs in under begreppet biotekniska produkter samt att hanteringen av biotekniska produkter behandlas i . NFR instämmer vidare med det särskilda yttrandet av (del 2, s. 269) att användningen av biotekniska produkter - inklusive genetiskt modifierade organismer - inte är ett så nytt och särpräglat område att aktuella bestämmelser nödvändigtvis måste sammanhållas i ett särskilt kapitel. 11.1.13 : Det är rimligt att samhället utövar viss kontroll av hanteringen av biotekniska produkter för att förebygga skador. En sådan kontroll bör utövas så att det positiva i utvecklingen tas till vara och att angelägen forskning, som bedöms vara riskfri, inte hindras. 11.1.14 , SLU: föreslår att kapitel 16 Biotekniska produkter och frågor rörande genteknik lyfts ut ur , i avvaktan på att Genteknikberedningens förslag färdigbehandlas. SLU:s grundläggande syn på genteknik är att det är en metod bland många andra som tillämpas för att åstadkomma en genetisk modifiering av levande organismer. Problemet att bekymra sig över är inte om genen är artgen, artfrämmande eller syntetisk, eller med vilken teknik genen överförs till den aktuella organismen, utan vilket protein den kodar för, hur detta uttrycks och hur detta protein kan påverka organismens konkurrensförmåga och omgivningen i övrigt. SLU gav i huvudsak sitt fulla stöd till Genteknikberedningens betänkande. 11.1.15 i : har inget direkt att invända mot utredningens förslag vad gäller försiktighetsprincip, tillståndskrav, miljökonsekvensbeskrivning och etiska krav vad gäller biotekniska produkter. 11.1.16 i : avstår från att yttra sig, men vill dock påpeka att användningen av genetiskt urvalt skogsodlingsmaterial medfört betydande vinster för skogsbruket i form av bättre kvalitet och härdighet samt ökad produktion. 11.1.17 Skogs- och Jordbrukets Forskningsråd, : anser liksom att en väl organiserad kontrollapparat bör ställas till genteknikens tjänst. delar vidare åsikten att man bör iakttaga den s.k. försiktighetsprincipen vid utsättande av organismer i naturen. Vid tillämpandet av denna bör dock sektorsprincipen gälla, dvs. varje sektor måste få ansvaret att inom sitt område bedöma eventuell tillståndsgivning från fall till fall. - - - delar dock ej helt uppfattning att riskerna för den ekologiska balansen vid användandet av genteknik skulle vara särskilt tydliga när man i en organism inför en i ett laboratorium konstruerad DNA-sekvens och sedan sätter ut den i naturen. Problemet är enligt uppfattning ej om genen är artegen eller artfrämmande, naturlig eller syntetisk, utan istället vilket protein den kodar för och hur detta påverkar organismen, dess egenskaper och det omgivande organismsamhället. Vidare är spridningen av arvsanlagen av stor betydelse. 11.1.18 i : ser med tillfredsställelse, att ett särkilt kapitel i införs med regler om genetiskt modifierade organismer och andra biotekniska produkter. saknas en samlad lagstiftning på detta område. 11.1.19 : Bioteknikens betydelse för det ekologiska systemet gör det enligt kommuns förmenande naturligt att behandla biotekniken inom ramen för miljölagstiftningen. Eftersom området är tämligen nytt och särpräglat, bör bestämmelser om bioteknik anges särskilt i balken. Kommunen tillstyrker förslaget att bör innehålla bestämmelser som gör det möjligt att för användning av bioteknik, särskilt genetiskt modifierade organismer, kräva tillstånd av miljö- och hälsoskyddsmyndigheter. - - - I det särskilda kapitlet om bioteknik i bör också återfinnas bestämmelser om biologiska bekämpningsmedel och andra biotekniska produkter, även om dessa inte är genetiskt modifierade. Aktsamhetsreglerna i bör omfatta även användningen av bioteknik. För produkterna tillstyrks att i huvudsak samma regler uppställs som gäller för kemiska produkter. 11.1.20 : Kommittén föreslår att användningen av genetiskt modifierade organismer jämställs med utplantering av främmande arter då de ekologiska konsekvenserna kan sägas vara likartade. Enligt vår mening bör då också bestämmelserna vara likartade på det sätt utredningen föreslår. Också förslagen om tillståndsplikt för biotekniska produkter och kraven på miljökonsekvensbeskrivning vid utsättning i miljö/natur tillstyrks. 11.1.21 : Förbundet tillstyrker ett införande av bestämmelserna om bioteknik i en samordnad miljölagstiftning. Begreppen i förslaget till balk behöver övervägas mot den terminologi som finns i konventionen om biologisk mångfald. 11.1.22 Stiftelsen Bioteknisk Forskning: Stifelsens syn på de berörda frågorna har redan redovisats i vårt yttrande till Genteknikens betänkande (SOU 1992:82) som bifogas. Vi vill dock särskilt påpeka att det är riskerna som bör ligga till grund för reglering och skyddsåtgärder. Detta innebär att det är produkten/organismen och inte tekniken med vilken den framställts, som är viktigast för riskbedömningen. 11.1.23 : Såg det som positivt med den föreslagna ordningen med beslut steg-för-steg i fråga om tillåtlighet att sätta ut gentekniskt modifierade organismer i naturen. Vi avstyrker kommitténs förslag beträffande bioteknik och biotekniska produkter på växtområdet. Det är en växtsorts egenskaper och inte framställningssättet som bör leda till beslut om den får odlas eller ej. 11.1.24 , : delar den uppfattning som framförs av kommittén att inga gentekniskt manipulerade organismer skall få sättas ut i naturen utan tillstånd. Det borde klarare framgå av lagtexten. Enligt bör besluta att tillstånd behövs. 11.1.25 : Vi anser att de principer bygger på är riktiga och tillämpbara på utsläpp av GMO. - - - Också i andra avseenden kan förslaget till regler för bioteknik vara bra. Vi vill dock påpeka att förslaget är i stora stycken vagt. Förslaget lämnar tyvärr regeringen eller myndigheter alltför stora möjligheter att tillåta farliga eller oetiska tillämpningar av bioteknik. 11.2.1 : Kollegiet tillstyrker förslaget av innebörd att undantag från kravet på tillstånd för hantering av biotekniska produkter bör göras med hänsyn till sådana föreskrifter i EG-direktiv som är bindande för . Även att produkter godkända inom EES och EG bör undantas från tillståndskravet hälsas med tillfredsställelse. Kollegiet anser, att bestämmelserna i 16 kap. 6 § och 16 kap. 7 § måste tillämpas så att onödiga störningar i den internationella handeln undviks samt att kravet på konkurrensneutralitet upprätthålls. Lagrummet i 16 kap. 4 § - att den som importerar en bioteknisk produkt skall lämna information om produkten genom märkning eller på annat sätt - kan ge upphov till handelshindrande effekter. 11.2.2 : tillstyrker att centralt får tillsynen över dessa frågor. medicinska kompetens torde dock inte vara tillfyllest för denna uppgift varför det är viktigt att samråder med i de fall hälsoeffekter kan vara aktuella. 11.2.3 : Instämmer i kommitténs förslag att centralt får tillsynsansvar för dessa frågor. Institutets och kompetens bör, i fall där hälsoeffekter kan vara aktuella, också utnyttjas genom samråd. 11.2.4 : har i yttrande över genteknikberedningens betänkande (SOU 1992:82) "Genteknik - en utmaning" förklarat att verket i huvudsak instämmer i Genteknikberedningens bedömningar och förslag. - - - anser att sektorsmyndigheterna skall fungera som tillståndsmyndigheter vid användning av GMO och andra gentekniskt modifierade produkter samt ha det centrala tillsynsansvaret inom sina respektive områden. Om verksamheten ökar bör den även kunna delegeras till regionala eller lokala myndigheter. Verket anser det inte lämpligt att ålägga en enda myndighet ett tillsynsansvar som omfattar alla former av genteknik-användning. tillstyrker en viss skärpning av kontrollen av bioteknisk verksamhet. Ett krav på tillstånd i varje enskilt fall av användning, även innesluten användning av gentekniskt modifierade växter, är dock enligt verkets mening för långtgående. Verket anser det tillräckligt med ett krav på anmälan till aktuell sektorsmyndighet före påbörjandet av innesluten användning av GMO då det är fråga om forskning eller försöksverksamhet i anläggningar från vilka risken för spridning av genetiskt material är mycket små. Detta bör i vart fall gälla på växtområdet. 11.2.5 Delegationen för Hybrid-DNA-frågor: Inkonsekvenser föreligger i de berörda förslagen i . § 1 i lagförslaget angående den framtida kontrollen av användning av biotekniska produkter är utformad som en allmän aktsamhetsregel för hantering av biotekniska produkter, men gäller enbart sådana som är genetiskt modifierade. I specialmotiveringen till 2 § om utredningskrav hänvisas till att hanteringen av biotekniska produkter skall ske så att skador på människor eller miljön eller etiska problem kan undvikas och att en förutsättning för detta är att de som hanterar produkterna känner till vilka egenskaper produkten har. Här avses däremot inte enbart genetiskt modifierade produkter. I § 8 talas om tillstånd för hantering av bioteknisk produkt medan det i specialmotiveringen bl.a. hänvisas till § 1 som om den gällde för alla biotekniska produkter. Betr § 13 förefaller det vidare egendomligt att användning av mikroorganismer som biologiska bekämpningsmedel (som förekommer i naturen) skall lagregleras, medan användningen av andra naturligt förekommande mikroorganismer såsom mikroorganismer som kan bryta ner föroreningar i miljön endast behöver regleras om de är genetiskt modifierade. I betänkandets tolfte kapitel sägs att förslaget om en central reglering av biotekniska produkter i motiveras främst utifrån ekologiska risker. Enligt delegationens mening erfordras för en bedömning i konkreta fall av om sådana risker kan föreligga råd från en samlad expertis. 11.2.6 Arbetarskyddsstyrelsen: Definitionen av "biotekniska produkter" i 2 kap. 13 § är bra liksom definitionen av bioteknik. Det bör dock framgå av motiveringen att med framställning avses även selektion ur naturligt material. 16 kap. 1 § är utformad som en allmän aktsamhetsregel för hantering av biotekniska produkter. Den har dock inskränkts till att gälla enbart sådana som är genetiskt modifierade. Denna inskränkning kan få olyckliga konsekvenser. Den grundläggande aktsamhetsregeln liksom kravet på etiska hänsyn bör gälla för alla biotekniska produkter. Det är svårt att förstå skillnaden i förhållande till 2 §. Det kan också nämnas att specialmotiveringen till 8 § uttryckligen hänvisar till 1 § trots att 8 § inte heller innehåller någon begränsning till genetiskt modifierade produkter. 11.2.7 : Det är särskilt värdefullt ur konsumentsynpunkt att bestämmelser om märkning av biotekniska produkter införs. Vi är också positiva till bestämmelserna om tillståndskrav, men anser att tillståndsprövningen bör gälla alla biotekniska produkter. Slutligen vill vi understryka vikten av att det vid tillståndsprövningen av konsumentprodukter tillmäts betydelse i vilken omfattning produkten fyller ett uttalat behov. 11.2.8 : Det bör tydligt framgå av definitionen av begreppet bioteknisk produkt att tillämpningsområdet enbart omfattar levande organismer. Även biotekniska produkter som kan komma att finnas i livsmedel, fodermedel och läkemedel bör omfattas av lagstiftning med miljöskyddssyfte. Verket förordar att orden "eller biotekniska" tas bort ur bestämmelsen om undantag från balkens tillämplighet.- - - Att göra till produktgodkännandemyndighet på de olika specialmyndigheternas sakområden så snart fråga är om "nya och tidigare oprövade organismer" bör knappast komma i fråga. Med hänsyn härtill avstyrker verket förslaget att göra till tillståndsmyndighet i fråga om försöksutsättningar i dessa speciella fall. Verket räknar emellertid med att, såsom remissmyndighet i försöksutsättningsärendena, även ha ett betydande medinflytande i dessa ärenden. - - - Genom de undantag från balken som anges i 2 kap. 2 § kommer läkemedel, livsmedel och fodermedel som innehåller GMO inte att omfattas av någon lagstiftning med miljöskyddssyfte, vilket förutsätts i EG-direktivet 90/220. Det finns starka sakskäl för att snabbt få en lagstiftning som helt kommer att täcka även de berörda särskilda områdena. Alternativet att göra det föreslagna undantaget, men kombinera detta med en regeringsförskrift om att balken ändå skall tillämpas i fråga om biotekniska produkter som utgör livsmedel, skulle enligt verkets mening vara en från principiell synpunkt olämplig konstruktion.