prop · GI03160 · 1995-01-01 00:00:00 — De tre länderna har haft att bygga upp nationella strukturer och egen kompetens på en lång rad områden, något som har gett samarbetet med , och en speciell karaktär. Exempel härpå är det s.k. suveränitetsstödet och stödet till de finansiella sektorerna. I takt med att reformerna konsolideras, stabiliteten ökar, den baltiska integrationen med fortsätter och ekonomierna utvecklas, kommer det svenska samarbetet med att anta nya former. återfick sin självständighet . , , hölls president- och parlamentsval. Nya parlamentsval skall hållas . politiska och ekonomiska situation påverkas av förhållandet till . I enlighet med det avtal om trupptillbakadragande som undertecknades mellan och lämnade de ryska trupperna . I avtalet finns även bestämmelser om de drygt 10 000 militärpensionärer som får stanna i . En separat överenskommelse har undertecknats om nedmonteringen av kärnreaktorerna i Paldiski enligt vilken anläggningen skall överlämnas till den estniska staten . har utfäst ekonomiskt stöd för avtalens ingående och genomförande. Således har totalt avsatts för de svenska insatserna för nedmontering av kärnreaktorerna, för repatriering av de ryska militärer som arbetar som tekniker för att förbereda nedmonteringen samt för en fond för frivillig återflyttning av ryska militärpensionärer från . Ett osäkerhetsmoment i de estnisk-ryska förbindelserna är den olösta gränsfrågan liksom situationen för landets rysktalande befolkning. antog en ny medborgarskapslag. Den förra lagen godkändes och byggde lag. I den nya lagen förlängs bosättningskravet från två till . För att bli estnisk medborgare krävs dessutom kunskaper i estniska och en lojalitetsförklaring. Anklagelser om diskriminering av den rysktalande befolkningen och brott mot de mänskliga rättigheterna har avvisats av och . fick fullt medlemskap i . Det långtgående ekonomiska reformprogrammet har i stora stycken varit mycket framgångsrikt. Kollapsen i östhandeln orsakade ett produktionsfall och BNP sjönk kraftigt . Den ekonomiska återhämtningen har emellertid gått snabbare än väntat och med fortsatt exporttillväxt, utländska direktinvesteringar samt en växande privat sektor väntas tillväxttal om . Subventioner och prisregleringar har avskaffats och med skattehöjningar har statsbudgeten kunnat balanseras. Reformprogrammets ankare var valutareformen då den egna valutan kroon återinfördes med lagstiftad fast kurs till D-marken. Tillsammans med återhållsamma penningpolitik har detta verkat stabiliserande på ekonomin och inflationen har kunnat bringas ned till ett par procent . Privatiseringen av de stora statliga företagen har dock gått långsamt. De omoderna och miljöförstörande industrierna måste omstruktureras. Många måste sannolikt läggas ned, vilket drabbar hela samhällen som ofta är beroende av en enda industri, särskilt i nordöstra med en dominerande rysk befolkning. utrikeshandel har gjort en helomvändning - från ett närmast totalt handelsberoende av vid tiden för frigörelsen ökar handeln med och övriga snabbt och svarar nu för . har övertagit roll som största handelspartner och svarar för av utrikeshandel. har även attraherat mer utländska investeringar än sina baltiska grannar. investerar mest i med på andra plats. Den starkt marknadsinriktade reformpolitiken i har lett till ökade ekonomiska klyftor i samhället. Det är särskilt pensionärerna, de arbetslösa och landsbygdsbefolkningen som har fått det sämre. har den ekonomiska brottsligheten brett ut sig. Kriminalitet är ett stort samhällsproblem och hämmar handel, investeringar och turism. Av länderna i har mottagit den största andelen av det svenska stödet. Samarbetet har främst varit kopplat till övergången från plan- till marknadsekonomi. BITS, som svarar för huvuddelen av det tekniska samarbetet, har bidragit med ca till ett 130-tal projekt. De största insatserna har gjorts inom sektorerna offentlig förvaltning, energi och miljö, transporter och industri. Som exempel på insatser kan nämnas ett större energieffektiviserings-projekt tillsammans med , uppbyggnad av självständiga förvaltningar inom tele, sjöfart, luftfart och vägväsende samt insatser inom rättsväsende, affärslagstiftning, utveckling av banksystemet och arbetsmarknadsinstitutioner. har i samarbete med genomfört projekt avseende småföretagsutveckling, som har omfattat utbildning, affärsrådgivning, affärsförmedling, regional utveckling och stöd till inrättande av regionala företagscentra. Vidare har finansierat industriell kunskapsöverföring inom träindustrin samt stödjer med villkorslån inom ramen för StartÖst-programmet ca 25 svenska småföretagsetableringar i landet. har fattat beslut om engagemang ett tiotal samriskföretag samt deläganade i den estniska investeringsbanken. SIDA har lämnat stöd genom enskilda organisationer. har förutom den reguljära verksamheten med bl.a. expertutbyte, högskolesamarbete och kulturutbyte, fått i särskilt uppdrag att stödja undervisningen i estniska för rysktalande befolkning och andra insatser för att underlätta integreringen i det estniska samhället, inklusive stöd till den ryska kulturen i . blir det knappast möjligt, eller nödvändigt, att bibehålla en lika stor andel av det svenska stödet som . Den snabba utvecklingen i gör att samarbetet kan inriktas på viktiga nyckelinsatser inom vissa sektorer. Komplexiteten i samhällsomdaningen gör dock att en god och flexibel beredskap bör finnas för insatser inom olika samhällssektorer. Säkerhetsfrämjande insatser kommer som tidigare nämnts att få fortsatt hög prioritet, innefattande såväl säkerhetspolitiskt viktiga insatser som insatser som bekämpar brottslighet. Regeringen prioriterar även insatser som underlättar det civila samhällets fortsatta utveckling och fördjupade kontakter med det svenska samhället. Regeringen kommer att stödja språkundervisning i estniska och andra insatser för att underlätta integreringen av landets ryskspråkiga befolkning i det estniska samhället. Vidare kommer miljösamarbetet att utvecklas och insatser för att främja handel och investeringar fortsätta. En särskilt viktig insats är stärkandet av den finansiella sektorns soliditet och effektivitet. Sedan återfått sin självständighet ägde de första demokratiska valen till parlamentet rum . Nya val till parlamentet äger rum . har uppnått ett avsevärt stabilare förhållande till , främst genom undertecknandet och ratificeringarna av avtalen om ryskt trupptillbakadragande. De ryska truppernas uttåg verkställdes - med vissa avtalade undantag - . Avtalen innehåller även överenskommelser om socialt skydd för de militära pensionärer som får stanna i samt överenskommelse om rättslig status för radarstationen vid Skrunda under dess tillfälliga drift t.o.m. och avveckling senast . har lämnat visst ekonomiskt stöd för att underlätta avtalens ingående och genomförande. har lämnats till den s.k. Skrundafonden och syftar till att användas för att förstöra den nyare f.d. sovjetiska radaranläggningen där, som efter truppavtalets undertecknande har övergått i lettisk ägo. Lika mycket har reserverats till en fond för frivillig återflyttning av ryska militärpensionärer i . Efter lång inre diskussion och utländsk kritik antogs en lettisk medborgarskapslag . Lagen uppfyller de krav som har ställts upp av . Därmed öppnades vägen för lettiskt medlemskap i rådet . Genom den nya medborgarskapslagen skapades förutsättningar för huvuddelen av de 700 000 icke-medborgarna bosatta i att i olika omgångar 1995-2003 förvärva medborgarskap. Ett huvudvillkor är dokumenterade kunskaper i lettiska språket samt lettiska . Detta ställer mycket stora krav på att kunna erbjuda språkundervisning i lettiska. Den lettiska ekonomin vänder f.n. uppåt och positiva tillväxttal väntas om än från en låg nivå. Det ekonomiska reformprogrammet har i stort sett varit framgångsrikt. De flesta priser har liberaliserats och många subventioner har avskaffats, även om jordbruket åtnjuter vissa förmåner. Den lettiska valutan lats som introducerades har fortsatt att vara stark. En stram penningpolitik bidrar till att säkra inflationen (1994). Privatiseringen har gått långsammare än i de övriga baltiska staterna. Det beror delvis på att medborgarskapsfrågan har förlamat mycket av den politiska och juridiska processen. Privatiseringen har koncentrerats till jordbruket, bostäder, tjänster och distribution samt småindustri. Mer komplicerad är privatiseringen av de stora statliga företagen. Det sovjetiska arvet har gett en ineffektiv och energislukande industriell sektor. Efter flera förseningar väntas nu privatisering av de stora statliga företagen komma igång. Kollapsen i östhandeln drabbade den lettiska industrin hårt och produktionen har mer än halverats . är landet dock på väg att få en ny näringsstruktur. En växande och dynamisk privat sektor bidrar mer och mer till sysselsättning och tillväxt. Tjänstesektorns starka utveckling och betydelse för ekonomi bör särskilt framhållas. Den uppgår till av BNP. En betydande omorientering av handeln har ägt. Handeln med OSS-staterna har halverats (från ). är den största handelspartnern. Strukturella svårigheter finns dock för fortsatt ekonomisk utveckling i form av bristande lagstiftning och rättstillämpning. Den ekonomiska åtstramningen har fått kännbara konsekvenser för stora delar av befolkningen i form av sänkt köpkraft, innehållna löner, arbetslöshet och ökande inkomstklyftor. Värst drabbade är pensionärerna och landsbygdsbefolkningen, men även de stora, ofta välutbildade grupperna inom hälsovården, utbildningsväsendet och andra delar av den offentliga sektorn. Missnöjet har bl.a. yttrat sig i omfattande lärarstrejker. Situationen på sjukhusen har försämrats. Korruption och ekonomisk brottslighet utgör stora problem i . Utbredd organiserad brottslighet och ökande kriminalitet utgör ett allvarligt hot mot samhällsutvecklingen. Svenskt stöd har lämnats på en rad för reformprocessen väsentliga områden. Även i svarar BITS för en stor del av insatserna som alltmer har inriktats på långsiktiga projekt, syftande till institutionsuppbyggnad och ibland kopplade till investeringar som finansierats av utvecklingsbankerna och . BITS har beslutat om insatser för i . Viktiga projektområden är miljö och energi, offentlig förvaltning, industri och transport, skogssektorns utveckling, lokalt självstyre samt uppbyggnad av fastighetsregister för landreformen. Det största enskilda projektet avser upprustning av ett vatten- och avloppsverk i . Projektet kommer att samfinansieras med bl.a. . lämnar ett gåvobistånd om . verksamhet i avser utveckling av lettiska företags exportkompetens samt utveckling av mindre och medelstor industri med hjälp av svensk personal. Ett av största enskilda projekt i utgör inrättandet av en handelshögskola i . kommer även i fortsättningen att vara en prioriterad samarbetspartner inom östsamarbetet. roll kommer att skifta karaktär i takt med att de lettiska behoven förändras. Det blir väsentligt att ge stöd till lagstiftning, institutionsbyggande, goda förebilder vid näringslivets modernisering. Stor vikt kommer att fästas vid stöd till rättsområdet i vid bemärkelse. Bl.a. kommer förutsättningarna att stödja juridisk utbildning att utredas. Gräns-, tull- och polissamarbete blir även viktigt. Regeringen avser vidare stödja språkundervisning i lettiska för landets rysktalande befolkning och andra integreringsfrämjande åtgärder. förklarade sig självständigt och drev därmed på den process som ledde till de baltiska ländernas frigörelse. Efter att självständigheten erkänts ägde de första demokratiska parlamentsvalen rum . Nästa parlamentsval hålls . har haft färre svårigheter med relationerna till än sina baltiska grannar. drog tillbaka sina sista militärer från . Frågan om militärtransit till och från har varit föremål för utdragna förhandlingar. har förhållandevis små minoritetsgrupper. Medborgarskaps-frågan kunde lösas . När landet återfick sin självständighet gavs i princip alla i landet bosatta personer möjlighet att få litauiskt medborgarskap. fick fullt medlemskap i som , . De flesta ekonomiska indikatorer pekar på att den litauiska ekonomin är på rätt väg. IMF förutspår tillväxt under förutsättning att regeringen förmår hålla fast vid sin nuvarande ekonomiska politik. Inflationen är sjunkande och uppgick till . Det ekonomiska reformprogrammet anses i stort sett vara framgångsrikt. De flesta priser har liberaliserats och statliga subventioner har tagits bort även om jordbruket åtnjuter vissa fördelar. införde ett sedelfondsarrangemang liknande den estniska modellen. Den litauiska valutan litas, som är fullt uppbackad av en utländsk valutareserv, har knutits till dollarn med en växelkurs om per dollar. Arrangemanget har varit en framgång. Inflationen och räntorna sjunker och utländskt kapital kommer in i landet. utarbetade tidigt ett omfattande privatiseringsprogram. av självständigheten antogs en rad lagar för att överföra såväl stora som små statliga företag i privat ägo. Den största delen av jordbruksmarken är privatiserad, av bostäderna och över hälften av de tidigare statliga företagen. Privatiseringsprocessen har således kommit långt särskilt som man tar i beaktande att redan från början privatiserat även produktionsföretag. Över hälften av den arbetsföra befolkningen arbetar inom den privata sektorn. handel med omfattar och är sjunkande. Största handelspartner är , med på andra plats. En viktig inkomst för är transithandeln. Den absoluta merparten av godset som hamnen i hanterar är transitvaror. vill utnyttja sitt strategiska läge och sina historiska erfarenheter för att fortsätta att bedriva en aktiv östhandel. fäster även stor vikt vid att utveckla kontakten med övriga . Flertalet litauer befinner sig i en svår ekonomisk situation. av hushållens inkomster används till livsmedelskonsumtion. Pensionärer som ej får hjälp av släkt och vänner har svårt att klara sig. Andra grupper som upplever svårigheter är statstjänstemän, lärare och anställda inom de sociala och kulturella sektorerna. Korruptionen utgör ett allvarligt problem. Förmögenheter har byggts upp på mer eller mindre olagligt sätt. Den organiserade brottsligheten anses vara mindre än i och men utgör ändå ett betydande problem. Det svenska stödet till har dominerats av insatser för att förbättra säkerheten vid kärnkraftverket i . Sammanlagt har anvisats för dessa insatser. Viktiga projektområden inom BITS verksamhet i är miljö, transporter, offentlig förvaltning, skogssektorn, industri och lokalt självstyre samt uppbyggnad av fastighetsregister för landreformen. BITS har finansierat förstudier och planering av ett reningsverk i Kaunas och bidragit till ett utvecklingsprogram av skogssektorn i . Avtal kommer att tecknas med avseende upprustning av ett vatten- och avloppsverk i . Inom programmet för fördjupat vänortssamarbete finansieras ett projekt om demokrati och lokal självstyrelse som pågår mellan tre svenska och tre litauiska kommuner. har finansierat företagsledarutbildning av chefer inom näringslivet samt lämnat bidrag till den litauiska kooperationen för utveckling av ett varuförsörjningssystem. Ett trettiotal svenska företagsexperter, rekryterade av Sydsvenska handelskammaren och finansierade av och arbetar inom privata företag och med uppgifter som anvisats av byggministeriet i . Stödet till den nationella säkerhetsmyndigheten och kommer även framöver att utgöra ett väsentligt inslag i samarbetet med . Gränsbevakningen ges fortsatt stöd. Regeringen kommer även att utarbeta ett mer omfattande och systematiskt stöd till rättsväsendet. På demokratiområdet kommer erfarenheterna från det nämnda demokratiprojektet att tas tillvara. Det första demokratiska genombrottet i skedde i med rundabordsöverenskommelsen . har sedan demokratiseringsprocessen inleddes genomgått en positiv utveckling vad gäller såväl politiska som ekonomiska reformer. är en parlamentarisk demokrati som förbereder en ny konstitution och där presidentval hålls . Som första stat bland reformländerna nådde en vändpunkt i den ekonomisk utvecklingen . beräknas tillväxten ha uppgått till - en av de högsta i . Ekonomiska problem i form av en fortsatt hög inflation och hög arbetslöshet kvarstår. Stora regionala skillnader i arbetslöshetsnivå förekommer. Beträffande de grundläggande frågorna - att befästa den parlamentariska demokratin, fortsatta reformer mot marknadsekonomi samt strävan mot integration och medlemskap i och råder i princip parlamentarisk enighet. associationsavtal med den Europeiska unionen trädde i kraft . Liksom övriga associerade länder tillhör genom sitt Europaavtal den krets av länder som skall bli medlemmar i . I ses europaintegrationen och reformprocessen som mycket nära sammanlänkade. samarbete med har främst omfattat teknologiöverföring på miljöområdet samt annan kapacitetsutveckling, huvudsakligen insatser för att underlätta övergången till marknadsekonomi. BITS och har medverkat med olika insatser i denna process, har gjort sin största investering i samband med privatiseringen av en pappertsfabrik. export till har expanderat starkt. är största exportmarknad i regionen. Även importen, där tekoprodukter och möbler är stora varugrupper, visar höga ökningstal. Svensk-Polska Handelskammaren driver ett aktivt arbete för att stimulera handeln. invigdes ett Sverigehus i där åtta svenska företag hyr lokaler. Handelskammaren erhåller stöd från . Kultursamarbetet med är livligt. Bland annat genomförde i ett samarbete med Panstwowa Operan i . Samarbetet finansierades av . Regeringen fäster stor vikt vid att det svensk-polska kulturutbytet utvecklas. Inom ramen för det fördjupade vänortssamarbetet har 30 projekt genomförts i . Den huvudsakliga inriktningen har varit och demokrati. Insatser har även gjorts inom social service och turism. I översynen föreslås att det bilaterala stödet med skall fasas ut med tanke på långt gångna omvandling och integration med övriga Europa.Den ekonomiska utvecklingen har gått något fortare i än i andra länder i närområde. Trots detta kan nyckelinsatser vara av betydelse inom flera samhällssektorer. Det är regeringens avsikt att i nära dialog med polska regeringen och myndigheter identifiera sådana insatser. Regeringen anser att fortsatt bör inta samma prioriterade ställning i östsamarbetet som övriga länder i närområdet. står fortfarande inför stora uppgifter på miljö- och energiområdet. miljöbistånd till har varit framgångsrikt och rönt uppskattning. Även bör se miljö- och energiinsatser i som en viktig del av östsamarbetet, där vi har ömsesidigt intresse av framsteg. har aktuella erfarenheter från EU-integrationsprocessen, vilka kan förmedlas till liksom till andra länder i som redan har, eller förhandlar om, associationsavtal med EU. prioriterar sakområdena miljö och energi, utveckling av mänskliga resurser och småföretagarinriktade program. Vidare välkomnas insatser inom socialförsäkrings-, omvårdnads-, handikappområdet samt reformering av arbetsrätten. Från polsk sida har framförts önskemål att koncentrerar sina insatser till Östersjölänen. Regeringen finner denna prioritering naturlig på grund av den geografiska närheten. Strategiska insatser på andra platser i bör fortsatt vara möjliga. I arbetet med att utforma samarbete med skall analyseras hur inriktningen på samarbetet med bör utvecklas. genomgår en väldig omvandling. Den sovjetiska enpartidiktaturen har gett vika för ett pluralistiskt samhälle med ny författning och ett parlament valt i allmänna, fria flerpartival. Ett lagstiftningsarbete pågår i syfte att göra landet till en rättsstat. De demokratiska traditionerna är emellertid svaga och den demokratiska kulturen är fortfarande outvecklad. Självständiga medborgerliga organisationer har först börjat ta form. De politiska partierna har få medlemmar och är illa organiserade. Hoten mot demokratin ligger i människornas misstro mot politiken och ibland även till demokratin i sig. Även uttryckligt antidemokratiska rörelser har vunnit gehör. En marknadsekonomi är på väg att utvecklas även om den gamla industristrukturen endast långsamt är på väg att omstruktureras. har imperiet upplösts i sin gamla form och har förvandlats från sovjetisk supermakt till en stor euroasiatisk stat som söker samarbete. Processen har inte varit smärtfri och de politiska turbulenserna många. Ett kuppförsök 1991 ledde till . Ett annat kuppförsök kostade hundratals människor livet. Parlamentsvalet kunde dock genomföras under lugna former. Trots att de reforminriktade partierna bara fick en tredjedel av platserna i duman, det nya parlamentets andra kammare, har regeringen fortsatt försöken att reformera den ryska ekonomin. Ett omfattande privatiseringsprogram har genomförts och regeringens deklarerade avsikt är att driva privatiseringen vidare. Regeringens budgetpolitik inriktas på att få ned budgetunderskottet och inflationen, men svårigheterna är många. Parlamentet är splittrat och påtryckningsgrupper inom främst jordbruket och industrin har fortfarande stort inflytande på politiken. Den ekonomiska krisen är långt ifrån över och produktionsfallet inom industrin har fortsatt. Främst har det drabbat den tunga försvarsinriktade industrin. I vissa delar av landet står många företag stilla i brist på beställningar. finns i andra regioner en snabbt växande privat sektor, främst inom handel och servicenäringarna. Inflationen var även hög, om än lägre än under närmast föregående år, och någon varaktig stabilisering av rubelkursen och priserna har ännu inte uppnåtts. De omfattande förändringarna har utsatt stora delar av befolkningen för starka påfrestningar. Inkomstklyftorna har ökat och arbetslösheten är på väg uppåt. Än så länge ligger den öppna arbetslösheten på en synbarligt låg nivå, men undersysselsättningen är utbredd och många anställda får inte ut sina löner. När omstruktureringen av den ryska industrin tar fart, hotar massarbetslöshet. Nedbrytningen av gamla trygghetsstrukturer i förening med ovissheten om framtiden avspeglas i försämrad folkhälsa och stigande dödstal. Bristen på läkemedel och samhällets oförmåga av ekonomiska skäl att upprätthålla en tillfredsställande sjukvård och sjukhusstandard förvärrar situationen. Prisutvecklingen på livsmedel har gjort det mycket svårt för framför allt äldre personer och sjuka att få tag på näringsriktig kost. Brottsligheten ökar också och har liksom korruptionen blivit ett allvarligt ekonomiskt och politiskt problem. Samhällsomvandlingen har fört med sig en situation där regelverket och rättsfunktionerna inte klarat dem som velat utnyttja situationen. Arvet från den kommunistiska perioden har bidragit till bristerna i samhällssolidariteten. Trots påfrestningarna har den politiska aktiviteten varit låg i landet. De lokal- och regionalval som anordnats har lockat så få väljare att valen på många håll måste göras om. En del av förklaringen till allmänhetens svala intresse för valen är att partiväsendet ännu är svagt utvecklat. skall enligt författningen nya parlamentsval anordnas och nästa presidentval är planerat till . I övriga regioner har de centrifugala tendenserna dämpats efter parlamentsvalet och införandet av en ny författning. Regionerna strävar fortfarande efter ökat handlingsutrymme och bestämmanderätt men söker inte konfrontation med centralmakten. Några republiker, bland dem det oljerika , har fått sina relationer till centralmakten reglerade i separata avtal. Kriget i kommer att påverka såväl den inrikespoltiska utvecklingen som dess förhållande till . Utrikespolitiskt har allt tydligare demonstrerat sin strävan att etablera sig som regional stormakt. I samarbetet med väst verkar för att bli integrerat i olika samarbetsstrukturer men markerar att det måste bli fråga om "jämbördigt partnerskap" som tar hänsyn till ryska nationella intressen. har anslutit sig till Partnerskap för fred men misstron mot en utvidgning av Nato består i . Relationerna till OSS-staterna har hamnat i förgrunden för den ryska utrikespolitiken.