prop · GI0340 · 1995-01-01 00:00:00 — Detta förutsätter att förses med ett fullgott underlag avseende de utgifter och inkomster inom EG-budgeten som berör . har i flera sammanhang efterlyst att statsbudgetens struktur skall ses över så att statens verksamhet i större utsträckning bruttoredovisas på statsbudgetens utgifts- respektive inkomstsida. Det utvecklingsarbete som bedrivs, och som påskyndats av införandet av en ny rambudget- process i , syftar till ökad tydlighet och minskat antal generella/ofördelade utgiftsposter genom att utgifter i möjligaste mån hänförs till olika sektorer. Det är därför naturligt att från början utforma redovisningen av statliga betalningar till och från EU i enlighet med detta. En effekt av bruttoredovisning är att budgetomslutningen ökar genom att återflöde från EU redovisas dels som inkomster på statsbudgetens inkomstsida, dels som utgifter till berörda verksamhetsområden på budgetens utgiftssida. Enligt regeringens uppfattning är dock detta förhållande av relativt liten betydelse i förhållande till kravet på tydlighet och fullständighet i redovis- ningen. Vissa tidsmässiga obalanser och det faktum att medlemslandet i vissa fall förskotterar utbetalningar för EG-budgetens räkning respektive drabbas av växelkurs- och ränteutgifter talar också för bruttoredovisning av utgifterna och inkomsterna. 5 Budgetåtaganden inom EU Regeringens bedömning: Den svenska avgiften till EG-budgeten utgör i förhållande till statsbudgeten ett avsevärt åtagande. Den bör dock ses mot bakgrund av de grundläggande värderingar som ligger till grund för samarbetet. Avgiftens storlek gör budgetpolitiska frågor inom EU-samarbetet till centrala svenska frågor. Budgetpolitiska hänsynstaganden understryker att det är en viktig svensk uppgift att bidra till att närhetsprincipen tillämpas. Regeringen har också för avsikt att verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik vad gäller gemenskapsbudgeten och övriga finansiella instrument. Frågor som berör upp- följning och kontroll bör prioriteras. Den grundläggande tanken för det europeiska samarbetet har alltsedan Europeiska kol- och stålgemenskapen bildades varit att främja samarbetet mellan medlemsländerna för att öka medborgarnas välstånd och för att garantera ett gemensamt säkerhetspolitiskt intresse. Detta kommer också till utryck i gemen- skapsbudgeten. Utöver denna grundläggande politiska målsättning finns tre huvudområden i budgeten; den gemensamma jordbrukspolitiken, program som syftar till att förbättra gemenskapens konkurrenskraft och program för att påskynda den regionala och sociala utjämningen inom unionen. Genom medlemskapet ställer sig bakom dessa målsättningar. Den svenska avgiften till EG:s budget bör ses i detta perspektiv. En lika viktig princip är närhetsprincipen, dvs. den s.k. subsidiaritetsprin- cipen, att beslut skall fattas på för ändamålet mest effektiva och lägsta möjliga nivå. I tillmäts principen ännu större betydelse än i . Valet av nivå påverkar naturligtvis valet av finansiellt instrument. Härigenom påverkar tillämpningen av närhetsprincipen direkt det svenska åtagandet gentemot EG-budgeten. Det är därför även av budgethänsyn en viktig svensk uppgift att bidra till att denna princip tillämpas. Det svenska budgetläget gör att en stram budgetpolitik är nödvändig . Detta gäller även åtaganden för EG-budgeten. Regeringen avser därför att verka för en återhållsam budgetpolitik vad gäller gemenskapsbudgeten och övriga finansiella instrument. 6 Budgeteffekter av ett svenskt medlemskap i unionen Regeringens bedömning: Budgeteffekterna av medlemskapet kan för beräknas till en nettomerbelastning om . Av dessa utgör ca engångseffekter. Den kvarstående budgeteffekten uppgår till ca . Den största komponenten är avgiften till EG:s budget. Avgiften uppgår brutto till ca och netto efter infasningen till ca . 6.1 Beskrivning av budgeteffekterna De direkt mätbara källorna till budgeteffekter av medlemskapet är, som regeringen redovisade i propositionen om medlemskap i (1994/95:19), betalningar till EU, inkomst- eller utgiftsförändringar på grund av svensk anpassning till , samt egna beslutade förändringar som kan kopplas till medlemskapet. Andra effekter uppstår genom medlemskapets påverkan på ekonomins tillväxt, det svenska ränteläget och en ökning av skatteunderlaget genom återflödet från EG:s budget. De effekterna är mera svårmätta och beaktas inte i det följande. Motivet till detta är dels de svårigheter som är förknippade med att, på ett så exakt sätt som för övriga poster, prognosticera tillväxt- och ränteeffekter, dels att regeringen gör bedömningen att det i nuvarande budgetläge finns skäl att inte tillgodoräkna sig sådana effekter i kalkylen. Den förstärkning som väntas uppstå genom högre tillväxt och lägre ränteläge kommer dock successivt att beaktas genom regeringens bedömning av det ekonomiska läget och den svenska ekonomins utveckling, som grund för budgetering och prognoser för statens inkomster och utgifter. Avgiften till gemenskapsbudgeten utgör den största posten i kalkylen. Genom det fulla deltagandet i den gemensamma politik som finansieras genom EG-budgeten ökar statens utgifter. Detta är en bestående effekt. Till följd av den beslutade volymökningen av EG-budgeten och den förändrade finansieringsbördan ökar denna effekt . Ramarna för utvecklingen därefter är ännu inte beslutade. Betalningsåtagandet för minskas dock genom den i förhandlingarna överenskomna infasningen av det svenska bidraget. Härigenom mildras också under en konjunkturmässigt känslig period konsekvenserna för statsbudgeten. Avgiften beräknas till ca . Infasningen innebär att nettoeffekten väntas uppgå till ca . om huvudsakligen skall till Europeiska investeringsbanken betala in en kapitalinsats samt bidrag till reservfond, tilläggsreservfond samt övriga reserver och avsättningar inom banken. I den mån bankens kapital utökas kan även senare kapitalinsatser bli aktuella. Dessa inbetalningar måste finansieras inom statsbudgeten, men utgör i princip kapitaldepositioner. Utöver kapitalinsatsen påtar sig ett garantiåtagan- de. Inbetalningen 1995 beräknas till ca . Genom avtalet med medlemsländer åtar sig också svenska staten att för svenska företags räkning göra en inbetalning om totalt ca till Europeiska kol- och stålgemenskapens fonder. Vid EKSG:s väntade upphörande kommer återstoden av fonderna att återbetalas till medlemsländer. Anpassningen till påverkar de svenska skatteinkomsterna och ger upphov till bestående budgeteffekter. Effekterna utgörs delvis av den formella anpassningen till EU:s skattelagstiftning. Denna anpassning innebär en nettoförstärkning av statsbudgetens inkomstsida, vilken huvudsakligen beror på höjd skattesats på serveringstjänster och brevbefordran. Dessutom tillkommer visst skattebortfall till följd av den inre marknaden (främst inkomster från alkoholskatten). finns dessutom en engångseffekt av att momsuppbörd i samband med förtullning av import från unionens medlemsländer upphör för att istället redovisas i den ordinarie redovisningen av mervärdesskatt. Denna ändring, tillsammans med övergång till månatlig redovisning för företag med gemen- skapsintern handel, innebär en tidsmässig förskjutning av inbetalningen och en nettoförsämring om ca av budgetsaldot /95. Likviditetsförlusten ger upphov till en varaktig kostnad för den konsoliderade offentliga sektorn på . Helårseffekten netto för samtliga ovan beskrivna budgeteffekter, dvs. den totala budgeteffekten, bedöms för utgöra en försämring om , varav ca utgör en engångseffekt. Det underliggande bestående åtagandet uppgår till ca . Tabell 6.1 Budgeteffekter av svenskt medlemskap i Budgeteffekt 1995 Bestående effekt Avgiften till EG-budgeten -19,9 -19,9 Infasning av avgiften + 4,4 - Inbetalningar till Europeiska investeringsbanken och Europeiska kol- och stålgemenskapen - 1,9 - Förändrade skatteinkomster - 4,9 - 0,2 Total effekt -22,3 -20,1 6.2 Beräkning för budgetåren 1994/95 och 1995/96 För /95 bedöms det tillkommande anslagsbehovet till . Återbetalningen från EU av det s.k. infasningsbeloppet sker som en inbetalning till inkomsttitel och påverkar därmed inte anslagsbehovet. Vad gäller anslagsbehoven /95 föreslår regeringen i denna proposition att bevilja ytterligare medel. Regeringen återkommer budgetproposition med förslag om anslagstilldelning /96. För inkomstsidan beräknas 1994/95 en nettominskning av inkomsterna med ca . I denna bedömning ligger dels återbetalningen enligt den s.k. infasningsöverenskommelsen i avtalet om EU-medlemskap, dels engångseffekten av den förändrade momsuppbörden för import från EU-länder. De ovan redovisade beräkningarna utgår från vad som är känt . Vad gäller inbetalningarna till EU är beloppen för Europeiska investeringsbanken och Europeiska kol- och stålgemenskapen till största delen kända, men föremål för viss osäkerhet till följd av att beloppen i avtalet angivits i ecu. Avgiften till EG:s budget har beräknats enligt en reviderad prognos för tullar, jordbruksavgifter, momsbas och bruttonationalinkomst (BNI). Prognosen utgår från nya pris- och volymutvecklingsantaganden för ekonomin. Inbetalningen av tullar och jordbruksavgifter kommer att ske i enlighet med uppbörden. Den kan av detta skäl avvika något från den bedömning som och gör. Momsbasavgiften och BNI-avgiften kommer att betalas in enligt de belopp som tas upp i EG:s budget. Den revidering av EG-budgeten som är nödvändig för att ta hänsyn till de nya medlemsländerna har dock inte beslutats ännu, varför viss osäkerhet om framför allt BNI-avgiften kvarstår. Regeringen förutser dock inga stora förändringar av avgiften. Beräkningarna av effekterna på inkomstsidan av statsbudgeten är behäftade med samma typer av osäkerhet som inkomstberäkningarna i sin helhet. 7 Den svenska avgiften till gemenskapsbudgeten 7.1Budgetsystem för avgiften till EG-budgeten Regeringens bedömning: Regeringen anser att det är lämpligt att reglera budgetsystemet för avgiften till EG-budgeten i förordningar och instruktioner till berörda myndigheter. Vid utformningen av systemet skall såväl de krav ställer som statens informationsbehov och budgeteringsprinciper beaktas. Skälen för regeringens bedömning: på budgetområdet ställer ingående krav på hur medlemsländernas system för beräkning, redovisning och betalning av avgiften till EG-budgeten skall se ut. Dessa krav utgörs dels av ett informationskrav, dels ett strukturkrav vad gäller redovisningen. Bokföring och betalning av de traditionella resurserna, dvs. tullar och jordbruksavgifter, sker månatligen senast den första arbetsdagen efter den 19:e efter det att fordran identifierats. Före betalningen görs avdrag för de av uppbörden som skall täcka administrationskost- naderna. Bokföring och betalning av de övriga avgiftsslagen sker första arbetsdagen (med avdrag för den monetära reserven för jordbruksfonden, FEOGA). Varje medlemsland skall informera kommissionen om vilka nationella myndigheter som har ansvaret för bokföring, uppbörd och redovisning av egna resurser och vilket regelverk man har lagt fast för redovisning och överföring av EU:s egna resurser. Medlemslandet är skyldigt att i eller annat angivet organ hålla separata konton i bokföringen för vart och ett av resursslagen i EG-budgetens egna resurser. Vid utformningen av ett svenskt system som svarar mot dessa krav bör vissa principer beaktas. Den viktigaste är att statsbudget och statens räkenskaper redovisas med iakttagande av kravet på tydlighet och fullständighet. Av detta följer att avgiften skall bruttoredovisas på statsbudgetens utgiftssida, medan återbetalningen inom ramen för infasningsöverenskommelsen redovisas på statsbudgetens inkomstsida i enlighet med vad som sagts. Vidare bör redovisningen till EU tas fram i sidoordnade kompletterande system. Betalningen av avgiften sker genom ett konto i namn i medlemslandets centralbank. Betalningen görs i egen valuta. Kommissionens konto skall vara avgiftsfritt och får vara räntefritt. Normalt disponerar kommissionen även ett konto i ecu i . Kommissionen får bara lyfta medel från kontot för att täcka faktiska utbetalningar. Regeringen kommer att uppdra åt att öppna ett avgifts- och räntefritt konto i namn. Vid utformningen av betalningssystemet bör också effekterna på statens upplåningsbehov beaktas. Innebörden av detta är att systemet skall utformas så att tidpunkten för effekten på upplåningsbehovet skjuts framåt i tiden. Eftersom betalningarna för programsamarbetet inom EES i stort sett följer regelverket för medlemsländernas betalning av avgiften till budgeten har berörda myndigheter, främst och riksrevisions-verket, redan erfarenhet från hur ett sådant system kan utformas. Berörda myndigheter skall leverera det underlag som behövs för budgetering, prognoser, betalning och uppföljning, såväl till regeringen som till EU:s institutioner. I de fall flera myndigeter berörs är det viktigt att klarlägga ansvarsfördelningen mellan myndigheterna. För myndigheterna utgör hanteringen av avgiften till EG-budgeten nya uppgifter. Omfattningen av arbetet och fördelningen mellan olika myndigheter är inte i alla delar självklar. Regeringen har därför givit berörda myndigheter i uppdrag att redovisa förslag till arbetsfördelning och tekniska system. Regelverket angående dessa aspekter av avgiften är av sådan karaktär som vanligen regleras i förordning. 7.2Den svenska avgiften till EG-budgeten /95 Regeringens förslag: För /95 anvisas på tilläggsbudget till statsbudgeten under sjunde huvudtiteln ett förslagsanslag Avgiften till gemen- skapsbudgeten: Tullar på , ett förslagsanslag Avgiften till gemenskapsbudgeten: Jordbruks- och sockeravgifter på , ett förslagsanslag Avgiften till gemenskapsbudgeten: Mervärdesskattebaserad avgift på , samt ett förslagsanslag Avgiften till gemenskaps- budgeten: Avgift baserad på bruttonationalinkomsten på . På statsbudgetens inkomstsida för /95 beräknas på tilläggsbudget en ny inkomsttitel, Återbetalning avseende avgiften till gemenskapsbudgeten till . Regeringen föreslår också att ger regeringen ett bemyndigande att godkänna de åtaganden med betalningsutfall efter /95 som följer av de bemyndiganden som lämnas i EG-budgeten. Skälen för regeringens förslag: Under förutsättning att blir medlem av EU skall betalningar till budgeten ske . Beloppen har beräknats för att täcka avgift till gemenskapsbudgeten under /95. Beräkningen utgår från regeringens prognos för avgift , varvid hälften av utbetalningarna bedöms infalla under /95. Regeringen föreslår att medel till de olika komponenterna i avgiften anvisas under sjunde huvudtiteln, på olika anslag, under en för ändamålet tillskapad anslagsgrupp: Avgiften till gemenskapsbudgeten. Detta speglar dels den struktur kommer att redovisa och betala avgiften i till EG, dels ansvars- fördelningen på myndighetsnivå. Det är därför praktiskt att ha en sådan uppdelning. Avgiften till EG-budgeten fastställs i budgetprocessen. De s.k. traditionella egna resurserna (tull och jordbruksavgifter inkl. sockeravgifter) betalas enligt faktisk uppbörd. Övriga, dvs. momsbasavgiften och BNI-avgiften, betalas enligt budget. Momsbasavgiften kan inte ändras med mindre än att felaktigheter i redovisningssystemet fastställts. BNI-avgiften kan däremot ändras till följd av tilläggsbudget. Medlemsländerna deltar i kommissionens prognosarbete för de egna resurserna. Prognoserna görs i nationell valuta och omvandlas till ecu i enlighet med de bestämmelser för valutakurser som finns i rättsakterna. Anslagen bör anvisas förslagsvis. I enlighet med vad som redovisats tidigare i propositionen är beräkningarna behäftade med vissa osäkerheter. Osäkerheterna gäller dels utfallet i förhållande till de prognoser som görs för tullar och jordbruksavgifter, dels möjligheten till ytterligare tilläggsbudgetar från EU:s sida. Det kommer av tidsmässiga skäl inte att vara möjligt för regeringen att underställa sådana förändringar prövning. Återbetalningen av det överenskomna s.k. infasningsbeloppet kommer att ske . uppgår återbetalningen till 488 miljoner ecu, vilket med kursen /ecu motsvarar . Hälften av åter- betalningen 1995 väntas infalla under /95. Återbetalningen kommer att göras till statsbudgetens inkomstsida. Regeringen föreslår att en särskild inkomsttitel upprättas för ändamålet. Bemyndigandesystemet är en del av EG-budgetens regelverk. Det utgör - på samma sätt som det bemyndigandesystem som tillämpas inom statsbudgeten - ett betalningsåtagande som avser senare budgetår. Det innebär att när som medlem i fastställer budgeten ingår även beslut om åtaganden för senare budgetår. bör som ett led i godkännandet av ge regeringen ett generellt bemyndigande i denna del. Regeringen avser att i budgetpropositionen lämna en redogörelse för beslutade bemyndiganden. 8 Kapitalinsats i Europeiska investeringsbanken Regeringens förslag: Regeringen föreslår att ger regeringen ett bemyndigande att teckna en andel i Europeiska investeringsbankens grundkapital till ett värde av 2 026 miljoner ecu samt att göra de inbetalningar och garantiåtaganden som följer av medlemskap i banken. För /95 anvisas på tilläggsbudget till statsbudgeten under sjunde huvudtitel ett förslagsanslag Bidrag till kapitalet i investeringsbanken på . Medlemskap i investeringsbanken följer automatiskt med ett medlemskap i unionen. I regeringens proposition angående medlemskap i unionen finns Europeiska investeringsbankens verksamhet och arbetsformer närmare beskrivna (prop. 1994/95:19, del 3, avsnitt 28). Europeiska investeringsbanken (EIB) är en fristående institution inom Europeiska unionen. Banken upprättades i enlighet med (artikel 3 och 129, vilka motsvaras av artiklarna 4b och 198d i ). Bankens stadga är bifogad som protokoll. Anpassning av bankens stadga och andra bestämmelser knutna till ett svenskt och andra ansökarländers medlemskap i banken finns fogad som protokoll 1 till anslutningsakten (prop. 1994/95:19, bilaga 10, sid 572 ff.) Bankens huvuduppgift är att bidra till en balanserad regional utveckling inom EU genom att finansiera ekonomiskt sunda investeringar i de mest eftersatta regionerna. Volymen utestående lån och garantier kan enligt stadgarna uppgå till högst av kapitalet, vilket motsvarar 144 miljarder ecu. Utestående lånebelopp var 98 miljarder ecu vid slutet av 1993. EIB:s utlåning finansieras i huvudsak genom marknadsupplåning. 8.2 Den svenska kapitalinsatsen Medlemsländerna bidrar till bankens kapital efter fastställd fördelningsnyckel, baserad på ländernas relativa ekonomiska styrka. Enligt stadgarna kan medlem- marna också åläggas att bidra med lån till banken, om banken inte kan låna upp erforderliga medel på kapitalmarknaderna till rimliga villkor. När banken bildades uppgick kapitalet till 1 miljard ecu. Bankens kapital har därefter höjts genom sex allmänna kapitalhöjningar (1971, 1975, 1978, 1981, 1985 och 1991) samt när nya medlemmar trätt in i banken. Vid varje kapitalhöjning eller inträde av nya medlemmar ser man över kapitalinsatserna samt den kapitalandel som skall betalas in till banken. Den senaste höjningen innebar en fördubbling av kapitalet, så att det nu uppgår till 57,6 miljarder ecu. Efter kapitalhöjningen 1991 motsvarar det inbetalda kapitalet av bankens tecknade kapital. Styrelsen kan kräva inbetalningar av det garanterade oinbetalda kapitalet (92,) endast i den omfattning som det är nödvändigt för att banken skall kunna fullgöra sina förpliktelser gentemot lång- . har erbjudits att teckna en kapitalandel motsvarande av det nuvarande kapitalet eller av det utökade kapitalet. Den svenska kapitalinsatsen kommer därmed att bli 2 026 miljoner ecu, motsvarande ca (växelkurs 1 ecu = ). Detta innebär i sin tur en inbetalning på sammanlagt ca 152,0 miljoner ecu eller (7,av kapitalinsatsen). Bankens allmänna reserver skall enligt stadgarna uppgå till av aktiekapitalet (dvs. 5,76 miljarder ecu). har även tilläggsreserver bildats, genom tillskott av bankens nettoöverskott som inte behövt avsättas till de allmänna reserverna. för ett svenskt medlemskap () kan tilläggsreserver, andra avsättningar och ofördelade vinstmedel antas uppgå till ca 4,3 miljarder ecu. skall även göra kontantinbetalningar till dessa reserver och avsättningar. Enligt protokollet om Europeiska investeringsbankens stadga fogat till anslutningsakten skall det svenska bidraget uppgå till av reserverna och avsättningarna enligt balansräkningen per året innan anslutningen. skall betala in 202,6 miljoner ecu eller ca till de allmänna reserverna. Den svenska inbetalningen till tilläggsreserverna och andra avsättningar inklusive de avsättningar som kan komma att göras av ofördelade vinstmedel per , kan beräknas till 151,4 miljoner ecu (motsvarande ). Tabell 8.1 Sammanfattning, svensk kapitalinsats i EIB miljoner ecu miljoner kr Grundkapital 2 026 18 234 Kontantinbetalningar: Grundkapital 152,0 1 368 Reservfond 202,6 1 823 Tilläggsreserveroch avsättningar 151,4 1 363 Summa inbetalningar 506,0 4 554 Inbetalningarna skall företrädesvis ske av . Beloppen skall betalas in i fem lika stora rater halvårsvis . Vad gäller inbetalningen av grundkapitalet skall en del som motsvarar andel av det för medlemskapet redan tecknade och inbetalda grundkapitalet följa denna tidsplan. Denna del motsvarar inbetalningar på 137,9 miljoner ecu (ca ). En andra mindre del av inbetalningen av grundkapitalet, 14,1 miljoner ecu (ca ), skall betalas in i enlighet med det tidsschema som gäller för en pågående kapitalpåfyllnad i banken. Dessa inbetalningar pågår med två inbetal-ningar . En sammanställning över inbetalningarna ser ut som följer, värden i miljoner ecu (miljoner kr): Tabell 8.2 Sammanställning över inbetalningarna år april oktober totalt totalt ecu ecu ecu miljoner kr. 1995 100,1 100,1 200,2 (1 802) 1996 100,1 100,1 200,2 (1 802) 1997 100,1 1,8 101,9 (917) 1998 1,8 1,8 3,6 (32) Medlemskap i investeringsbanken per innebär att en första inbetalning om 100,1 miljoner ecu skall verkställas under /95. Inbetalningarna kan verkställas i ecu eller i svenska kronor. görs en översyn av värdet på de nationella valutatillgångarna inom det inbetalda kapitalet. Skulle värdet på den nationella valutan i förhållande till ecu reduceras med skall landet i fråga företa en tilläggsinbetalning. Skulle värdet å andra sidan stiga skall banken företa en återbetalning till landet i fråga. Godkännande av teckning av kapitalandel Den föreslagna svenska kapitalinsatsen motsvarar relativa ekonomiska styrka inom den utvidgade unionen. kapitalinsats kommer att uppgå till . Kapitalinsatsen är förknippad med inbetalningar på ca till bankens grundkapital och olika reservfonder och avsättningar. I jämförelse med motsvarande institutioner är detta ovanligt höga inbetalningar. Regeringen anser dock att fördelarna med ett medlemskap väl motiverar en insats i denna storleksordning. Beträffande inbetalningarna till tilläggsreserverna kan vi i ett senare skede komma att utnyttja dessa som del i andel av de medel som skall inbetalas vid nya allmänna kapitalökningar. Det är regeringens bedömning att bankens stadga ger tillfredsställande säkerhet för att värdet av de medel som inbetalas till följd av kapitalinsatsen inte skall urholkas och för att garantiåtagandet inte skall behöva tas i anspråk. En första delinbetalning om ca 100,1 miljoner ecu skall verkställas under /95. Med hänsyn till att beloppet kan preciseras med säkerhet först samt eventuella förändringar i kronans värde i förhållande till ecu bör ett förslagsanslag på anvisas för detta ändamål under sjunde huvudtitels anslagsgrupp: Övriga ändamål. Regeringens förslag: Följande fem principer skall gälla för finansieringen av ett eventuellt svenskt medlemskap i den Europeiska unionen. Effekterna skall finanseras fullt ut och får inte leda till ökat upplåningsbehov. Statens utgifter för administration får inte öka på grund av medlemskapet. Om EU:s budgetmyndigheter tar beslut som innebär totalt ökade utgifter skall dessa finansieras med redan anvisade medel inom i första hand berörda departementsområden.