prop · GI03195 · 1995-01-01 00:00:00 — Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik dels att 21 § och punkterna 4 - 6 i övergångsbestämelserna skall upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 21 § skall utgå, dels att 3, 4, 6, 9, 17 och 25 §§ samt rubriken närmast före 6 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 19 a §, av följande Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § Med sjukgymnastik Med sjukgymnastik avses i denna lag avses i denna lag sjukgymnastisk behand- sjukgymnastisk behand- ling som är föranledd av ling som är föranledd av skada eller sjukdom och skada eller sjukdom. Om som ges efter remiss av det krävs remiss från läkare. läkare eller tandläkare för sjukgymnastik inom , gäller det kravet även för sjukgymnastikersättning enligt denna lag. 4 § Om inte annat Om inte annat föreskrivs avses i denna föreskrivs avses i denna lag med lag med det respektive landsting inom vars det område sjukgymnasten landsting respektive bedriver eller avser att den allmänna för- bedriva sin verksamhet. säkringskassa inom vars område sjukgymnasten bedriver eller avser att bedriva sin verksamhet. ansvar och ansvar m.m. uppgifter 6 §1 skall svara för den sjukgymnastikersättning som inte täcks av patientavgiften. Om sjukgymnastiken har avsett en patient som inte är bosatt inom område, skall det landsting inom vars område patienten är bosatt svara för den utbetalda sjukgymnastikersättningen, om inte landstingen kommer överens om något annat. Om patienten inte är bosatt inom något landstings område, skall det landsting inom vars område patienten eller familjemedlemmen är förvärvsverksam eller, när det gäller en person som är arbetslös, det landsting inom vars område personen är registrerad som arbetssökande, svara för den utbetalda sjukgymnastikersättningen. 1 Senaste lydelse 1994:1755. Allmän försäkringskassa Allmän försäkringskassa skall för får efter överenskommelse räkning administrera med ha hand utbetalning av om utbetalning av sjuk- sjukgymnastikersättning. 9 §2 Sjukgymnastikersättning lämnas inte till en sjukgymnast som är anställd i något landstings hälso- och sjukvård eller i ett bolag eller annan juridisk person inom hälso- och sjukvården som har ett rättsligt bestämmande inflytande i. Ersättning kan dock lämnas om sjukgymnasten är tjänstledig och vikarierar för en annan sjukgymnast. Sjukgymnastikersättning lämnas inte heller till en sjukgymnast som vid behandlingstillfället har fyllt . 17 § Om det till en Om det till en sjukgymnast och vikarie sjukgymnast och vikarie i dennes verksamhet i dennes verksamhet under ett kalenderår under ett kalenderår har lämnats har lämnats sjuk-gymnastikersättning,sjuk-gymnastikersättning för åtgärder som ersätts med ett belopp som med normalt eller en- motsvarar ersättningen för kelt arvode, med ett en full årsarbetstid, belopp som motsvarar lämnas därefter ersättning ersättningen för en full med reducerade belopp. årsarbetstid, lämnas Reducerad ersättning läm- därefter ersättning för nas högst till ett belopp sådana åtgärder med som motsvarar en halv reducerade belopp. årsarbetstid (ersätt- Reducerad ersättning ningstak). Om lämnas högst till ett be-sjukgymnasten inte lopp som motsvarar en bedriver verksamheten på halv årsarbetstid (er- heltid reduceras sättningstak). årsersättningen och ersättningstaket i skälig omfattning. Bestämmelserna i första stycket hindrar inte sjukgymnasten att ge sjuk- gymnastik mot patientavgift. 19 a § En sjukgymnast som begär sjukgym- nastikersättning skall lämna de uppgifter som behövs för att bedöma ersättnings- kravet. har dock inte med stöd av denna bestämmelse rätt att få del av uppgifter som kan visa enskilda pati- enters identitet. Särskilda bestämmelser för vissa sjukgymnaster 2 Senaste lydelse 1994:751. 21 § Till en sjukgymnast som vid utgången av var uppförd på en sådan förteckning som an- ges i 2 kap. 5 § lagen (1962:381) om allmän försäkring i lagrummets lydelse före skall lämnas arvoden enligt 15 § med fem procents förhöjning. Höjningen skall betalas av lands- tinget. 25 § En sjukgymnast som En sjukgymnast som begär sjuk- begär sjuk- gymnastikersättning gymnastikersättning enligt denna lag skall enligt denna lag skall medverka till att den medverka till att den egna verksamheten kan egna verksamheten kan följas upp och följas upp och utvärderas. Sjukgymnasten skall Sjukgymnasten skall till till och och lämna en lämna en redovisning med redovisning med uppgifter om mottag- uppgifter om behand- ningens medicintekniska lingsåtgärderna och utrustning, antalet patientbesök. behandlingsåtgärderna och antalet patientbesök. En sjukgymnast som vid ikraftträdandet är uppförd på sådan förteckning hos allmän försäkringskassa som avses i 2 kap. 5 § lagen (1962:381) om allmän för- säkring i lagrummets lydelse före kan få sjukgymnastikersättning utan hinder av bestämmelserna i 7 - 9 och 11 §§ med de inskränkningar som gäller enligt punkt 5. Om verksamheten hos en sjukgymnast som omfattas av punkt 4 ändras i väsentligt hän- seende skall fråga om rätt till sjukgym- nastikersättning prövas enligt denna lag. Till en sjukgymnast som om- fattas av punkt 4 och som vid ikraftträdandet bedriver verksamhet inom något av de områden som anges i 20 § och därvid med stöd av övergångsbestämmelser till förordningen (1976:1018) med taxa för sjukvårdande behandling har rätt till förhöjda arvoden, skall lämna sjukgym- nastikersättning med motsvarande förhöjning. Denna lag träder i kraft, i fråga om 17 § första stycket första och andra meningen , och i övrigt . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om ersättning till privat- praktiserande sjukgymnaster som avser tid före ikraftträdandet. En sjukgymnast som vid ikraftträdandet är verksam mot sjukgymnas- tikersättning enligt denna lag utan att ha samverkansavtal med och utan att uppfylla erfarenhetskraven enligt 7 § eller kravet på heltidsverksamhet enligt 8 § kan även utan samverkansavtal få ersättning enligt denna lag om inte annat följer av punkt 4. Om verksamheten hos en sjukgymnast som omfattas av denna punkt ändras i väsentligt hänseende skall dock frågan om rätt till sjukgymnastikersättning prövas enligt denna lag. Om en sjukgymnast som vid ikraftträdandet är verksam mot ersättning enligt denna lag inte uppfyller ålderskravet i 9 § lämnas sjukgymnastikersättning längst till utgången av om inte sjukgymnasten och kommer överens om annat. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 2 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 6 §2 Ersättning lämnas för Ersättning lämnas för resekostnader i samband resekostnader i samband med öppen hälso- och med öppen hälso- och sjukvård, utom sådan som sjukvård, utom sådan som ges av en husläkare, om ges av en specialist i vården anordnas av allmänmedicin inom staten, ett landsting primärvården, om vården eller en kommun som anordnas av staten, ett inte tillhör ett landsting eller en landsting, eller i kommun som inte tillhör samband med sjukhusvård ett landsting, eller i enligt 4 §. Ersättning samband med sjukhusvård lämnas också för enligt 4 §. Ersättning resekostnader i samband lämnas också för rese- med kostnader i samband med 1. tillhandahållande av hjälpmedel åt handikappad, 2. tandvård som avses i 3 §, 3. besök med anledning av sjukdom hos läkare inom studerandeorganisationernas hälsovård, för vilken statsbidrag betalas ut av högskolestyrelse, 4. konvalescentvård som lämnas i konvalescenthem som har tagits upp på förteckning som fastställs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, 5. besök för sjukvårdande behandling som ges i samband med insats enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 6. besök för sjukvårdande behandling som ges med stöd av bestämmelserna om den kommunala hälso- och sjukvården i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), 7. besök för läkarvård eller annan sjukvårdande behandling som ges med stöd av lagen (1991:1136) om försöksverksamhet med primärvård. Ersättning för resekostnader enligt första stycket och för sjuktransporter utges enligt grunder som regeringen fastställer. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för resor som påbörjats före ikraftträdandet. 1 Lagen omtryckt 1982:120. 2 Senaste lydelse 1994:746. Lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning av Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1981:49) om begränsning av läke- medelskostnader, m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 §1 Visar någon att han i Visar någon att han i den omfattning som den omfattning som anges anges i andra stycket i andra stycket har köpt har köpt prisnedsatta prisnedsatta eller andra eller andra läkemedel läkemedel som avses i 3 § som avses i 3 § eller eller har erlagt har erlagt patientavgift för öppen patientavgift för öppen hälso- och sjukvård som hälso- och sjukvård som ombesörjs av staten, ett ombesörjs av staten, ett landsting eller en landsting eller en kommun som inte tillhör kommun som inte tillhör ett landsting eller för ett landsting eller för vård eller behandling vård eller behandling enligt lagen (1993:1651) enligt lagen (1993:588) om läkarvårdsersättning om husläkare, lagen eller lagen (1993:1652) (1993:1651) om om ersättning för läkarvårdsersättning ellersjukgymnastik är han lagen (1993:1652) om befriad från att därefter ersättning för betala för utskrivna sjukgymnastik är han läkemedel. Befrielsen befriad från att däreftergäller som betala för utskrivna återstår av , räknat läkemedel. Befrielsen från det första gäller som vårdtillfället, återstår av , räknatbehandlingstillfället från det första eller läkemedelsinköpet. vårdtillfället, behandlingstillfället eller läkemedelsinköpet. För kostnadsbefrielse enligt första stycket fordras att prisnedsatta läkemedel har inköpts för eller patientavgifter erlagts med sammanlagt . Om ett landsting eller en kommun som inte ingår i ett landsting har beslutat att för sin del tillämpa ett lägsta belopp som understiger , skall i stället det beloppet gälla för kostnadsbefrielse enligt första stycket för den som är bosatt inom respektive kommunen. Har en förälder eller föräldrar gemensamt flera barn i sin vård, får barnen gemensamt kostnadsbefrielse när utgifterna för vårdtillfällen, behandlingstillfällen och läkemedelsinköp för barnen sammanlagt uppgår till vad som sägs i andra stycket. Kostnadsbefrielse gäller som avses i första stycket även för barn som fyller . Med förälder avses även fosterförälder. Som förälder räknas även den med vilken en förälder stadigvarande sammanbor och som är eller har varit gift eller har eller har haft barn med föräldern. Denna lag träder i kraft . Patientavgifter som före ikraftträdandet erlagts för vård eller behandling enligt lagen (1993:588) om husläkare skall beaktas även efter ikraftträdandet vid beräkning av kostnadsbefrielse enligt 7 §. 1 Lydelse enligt prop. 1994/95:100 bil. (Senaste lydelse 1994:1815). Lag om ändring i lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. Härigenom föreskrivs att 2 och 6 §§ lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. skall ha följande lydelse. 2 §1 Den som har gått igenom den högskole- eller optikerutbildning och fullgjort den praktiska tjänstgöring som anges för ett visst yrke i nedanstående tabell skall efter ansökan få legitimation för yrket. Legitimation får också meddelas den som visar att han på annat sätt förvärvat motsvarande kompetens. Yrke Utbildning Praktisk tjänstgöring 1 Barnmorska 2 Optiker Godkänd utbildning för optiker 3 Logoped 4 Läkare regeringen föreskriven praktisk tjänstgöring (allmäntjänstgöring) 5 Psykolog regeringen föreskriven praktisk tjänstgöring 6 PsykoterapeutPsykoterapeutexamen 7 Sjukgymnast 8 SjuksköterskaSjuksköterskeexamen 9 TandhygienistTandhygienistexamen 10 Tandläkare regeringen föreskriven praktisk tjänstgöring (allmäntjänstgöring) En legitimerad psykoterapeut skall i sin yrkesverksamhet ange sin grund- utbildning. Bestämmelser om legitimation av personal med utländsk utbildning finns i 5 §. 2 § Den som har gått igenom den högskoleutbildning och fullgjort den praktiska tjänstgöring som anges för ett visst yrke i nedanstående tabell skall efter ansökan få legitimation för yrket. Legitimation får också meddelas den som visar att han på annat sätt förvärvat motsvarande kompetens. 1 Senaste lydelse 1994:861. Yrke Utbildning Praktisk tjänstgöring 1 Barnmorska 2 Optiker Optikerexamen 3 Logoped 4 Läkare regeringen föreskriven praktisk tjänstgö- ring (allmäntjänst ) 5 Psykolog regeringen föreskriven praktisk tjänst- 6 PsykoterapeutPsykoterapeutexamen 7 Sjukgymnast 8 SjuksköterskaSjuksköterskeexamen 9 TandhygienistTandhygienistexamen 10 Tandläkare En legitimerad psykoterapeut skall i sin yrkesverksamhet ange sin grund- utbildning. Bestämmelser om legitimation av personal med utländsk utbildning finns i 5 §. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 §2 Behörig att utöva yrke Behörig att utöva yrke som barnmorska, läkare som barnmorska, läkare eller tandläkare är den eller tandläkare är den som har legitimation för som har legitimation för yrket eller som särskilt yrket eller som särskilt förordnats att utöva förordnats att utöva yrket. Dock får endast yrket. Dock får endast den som har den som har legitimation legitimation som läkare som läkare yrkesmässigt eller tandläkare bedriva privat läkar- yrkesmässigt bedriva enskild läkar- eller verksamhet. Särskilt förordnande enligt första stycket meddelas av den myndighet som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft . Den som fått tandläkarexamen enligt bestämmelser som gällde före skall fullgöra praktisk tjänstgöring enligt äldre bestämmelser för att få legitimation för tandläkare. Den som efter har gått igenom treårig högskoleutbildning med inriktning mot diagnostisk radiologi skall på ansökan få legitimation som sjuksköterska enligt den ordning som gällde . 2 Senaste lydelse 1992:1562. Lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) Häriegenom föreskrivs att 14 § tandvårdslagen (1985:125) skall ha följande Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14 §1 Tandläkare under Tandläkare under allmäntjänstgöring eller specialistutbildning specialistutbildning enligt lagen (1984:542) enligt lagen (1984:542) om behörighet att utöva om behörighet att utöva yrke inom hälso- och yrke inom hälso- och sjukvården m.m. skall sjukvården m.m. skall förordnas . Tandläkare i vars arbetsuppgifter ingår att i väsentlig omfattning medverka i den grundläggande högskoleutbildningen för tandläkarexamen, skall anställas för begränsad tid, om regeringen föreskriver det. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fort- farande för tandläkare med examen enligt bestämmelser som gällde före som fullgör allmäntjänstgöring. 1 Senaste lydelse 1994:862. Lag om ändring i smittskyddslagen (1988:1472) Härigenom föreskrivs att 10 och 63 §§ smittskyddslagen (1988:1472) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 §1 Varje läkare skall i Varje läkare skall i sin hälso- och sin hälso- och sjukvårdande verksamhet sjukvårdande verksamhet vara uppmärksam på vara uppmärksam på förekomsten av förekomsten av samhällsfarliga och samhällsfarliga och andra andra anmälningspliktiga anmälningspliktiga sjuk- sjukdomar och vidta de domar och vidta de åt- åtgärder som skäligen kangärder som skäligen kan krävas. Om läkaren har krävas. Om läkaren har kompetens för uppgiften kompetens för uppgiften och inte är förhindrad och inte är förhindrad att att utföra den, är läkarenutföra den, är läkaren sky- skyldig att undersöka ldig att undersöka den den som har anledning som har anledning anta anta att han har att han har smittats av smittats av en en samhällsfarlig sjukdom samhällsfarlig sjukdom samt att behandla den samt att behandla den som för smitta av en sådan som för smitta av en sjukdom. Undersöknings- sådan sjukdom. Undersök- och behandlingsskyldig- nings- och behand- heten gäller dock för en lingsskyldigheten gäller läkare i privat dock för en läkare i verksamhet endast om privat verksamhet läkaren får ersättning endast om läkaren är enligt lagen (1993:1651) husläkare enligt lagen om läkarvårdsersättning. (1993:588) om husläkare eller får ersättning enligt lagen (1993:1651) om läkar- vårdsersättning. 63 §2 All undersökning, vård och behandling som behövs från smittskyddssynpunkt vid en samhällsfarlig sjukdom skall vara gratis för patienten inom hälso- och sjukvård. En undersökning som En undersökning som utförs av en läkare i utförs av en läkare i privat verksamhet för privat verksamhet för att att utreda om någon har utreda om någon har smittats av en smittats av en samhällsfarlig sjukdom ärsamhällsfarlig sjukdom är gratis för patienten, om gratis för patienten, om läkaren är husläkare läkaren får ersättning enligt lagen (1993:588) enligt lagen (1993:1651) om husläkare eller får om läkarvårdsersättning. ersättning enligt lagen (1993:1651) om läkar- vårdsersättning. De läkemedel som behövs från smittskyddssynpunkt vid behandling av en samhällsfarlig sjukdom skall vara gratis för patienten. Bestämmelserna i denna Bestämmelserna i denna paragraf om gratis paragraf om gratis förmåner för patienter förmåner för patienter 1 Senaste lydelse 1993:1657. 2 Senaste lydelse gäller den som är 1993:1657. sjukförsäkrad enligt lagen gäller den som är (1962:381) om allmän sjukförsäkrad enligt försäkring. lagen om allmän försäkring. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för tiden före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1991:419) om resekostnadsersättning vid sjukresor Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1991:419) om resekostnadsersättning vid sjukresor skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1 Landsting och kommuner som inte tillhör något landsting (sjukvårdshuvudmän) skall, i fråga om personer som omfattas av sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lämna ersättning för resekostnader 1. enligt 2 kap. 6 § nämnda lag, 2. i samband med rådgivning enligt lagen (1974:525) om ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m. m., 3. vid resor till och från sjukhus eller läkare som föranleds av en under- sökning enligt förordningen (1975:1157) om ersättning för vissa läkarutlåtanden m. m. I fråga om resekostnader enligt första stycket 2 skall ersättning lämnas även när rådgivningen bedrivs av organisationer med tillstånd. För resekostnader som avses i 2 kap. 6 § första stycket första meningen lagen om allmän försäkring behöver ersättning lämnas endast om vården eller behandlingen getts med anledning av sjukdom eller förlossning. Sjukvårdshuvudmännen Sjukvårdshuvudmännen skall också lämna skall också lämna ersättning för resekost- ersättning för resekost- nader vid vård eller be- nader vid vård enligt handling som getts lagen (1993:1651) om enligt lagen (1993:588) läkarvårdsersättning och om husläkare med an- vid sjukgymnastik enligt ledning av sjukdom lagen (1993:1652) om eller förlossning, vid sjukgymnastikersättning. vård enligt lagen (1993:1651) om läkar- vårdsersättning och vid sjukgymnastik enligt lagen (1993:1652) om sjukgymnastikersättning. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för resor som påbörjats före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 1993:1659. Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1991:1136) om försöksverksamhet med primärvård, dels ändring i samma lag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1136) om försöksverksamhet med primärvård, som gäller till utgången av , dels att lagen skall fortsätta att gälla till utgången av , dels att nuvarande 4 b § skall betecknas 4 a §, dels att 2 § och den nya 4 a § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §1 Följande föreskrifter i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) gäller för den primärvård som ingår i försöksverksamheten, nämligen 1 § om vad som avses med hälso- och sjukvård, 2 § om mål för hälso- och sjukvården, 2 a och 2 b §§ om krav på hälso- och sjukvården, 13 § om personalen i 13 § om personalen i hälso- och sjukvården ochhälso- och sjukvården och om patientansvarig om patientansvarig legitimerad läkare m. legitimerad läkare m. m., m., 14 § om den samlade ledningen av verksamheten, dock att vad som sägs om 15 § om läkare under skall gälla allmäntjänstgöring eller kommunen, specialistutbildning, 15 § om läkare under 16 § om bemyndigande för allmäntjänstgöring eller regeringen att meddela specialistutbildning, föreskrifter om behörighet 16 § om bemyndigande till tjänster inom hälso- för regeringen att och sjukvården m.m., meddela föreskrifter om 20 och 21 §§ om behörighet till tjänster planering av hälso- och inom hälso- och sjukvården och om sjukvården m.m., samverkan, 20 och 21 §§ om 22 § första stycket om planering av hälso- och ledningen av den sjukvården och om kommunala hälso- och samverkan, sjukvården, 22 § första stycket om 26 § om vårdavgifter, ledningen av den 27 § om kommunala hälso- och sjukvården, tillsyn, 26 § om vårdavgifter, 28 § om bemyndigande 27 § om att meddela föreskrifter, 29 § om hälso- och tillsyn, sjukvården i krig. 28 § om bemyndigande att meddela föreskrifter, 29 § om hälso- och sjukvården i krig. 1 Senaste lydelse 1992:566. 4 a §2 Kommunen skall Kommunen skall organisera primärvården såorganisera primärvården så att alla som är bosatta att alla som är bosatta inom det område som om- inom det område som om- fattas av fattas av försöksverksamheten får försöksverksamheten får tillgång till och kan tillgång till och kan välja en husläkare. välja en fast Bestämmelser om husläkareläkarkontakt. En sådan finns i lagen läkare skall ha (1993:588) om husläkare. specialistkompetens i allmänmedicin. Denna lag träder i kraft . En läkare som medgivits undantag från kravet på specialistkompetens i 2 § andra stycket lagen (1993:588) om husläkare i dess lydelse före skall anses uppfylla kravet på specialistkompetens i 4 a § denna lag. Om medgivandet gäller gäller dock detta endast . 2 Senaste lydelse av förutvarande 4 b § 1993:592. 3 Ärendet och dess beredning gav regeringen tillkänna (bet. 1993/94:SoU20, rskr. 1993/94:248) att lagen om husläkare bör upphävas och att regeringen bör återkomma till med förslag om hur en avveckling bör genomföras. I den proposition (prop. 1994/95:109) som låg till grund för beslut om bl.a. ändringar av etableringsbestämmelserna uttalade regeringen också sin avsikt att återkomma till med förslag om att upphäva husläkarlagen i sin helhet. Regering och riksdag har framhållit att primärvården skall vara basen i ett svenskt hälso- och sjukvårdssystem. Detta för att varje enskild invånare i vårt land skall kunna få del av en hälso- och sjukvård, som enligt hälso- och sjukvårdslagens (1982:763), HSL:s, mål skall innebära en god vård på lika villkor. Men primärvården har inte nått den nivå som den skulle kunna ha och som är medicinskt motiverad, vilket också borde innebära att den skulle ta i anspråk en större andel av hälso- och sjukvårdens samlade resurser. Förändringar av huvudmannaansvar, ökad andel privata vårdgivare som inte redovisas i landstingens statistik m.m. försvårar jämförelser över åren. Trots det tycks primärvårdens andel av de samlade resurserna bara ha ökat marginellt . I samband med förslag om att hus-läkarlagen upphävs är det därför angeläget att regeringen, för prövning, anger vissa riktlinjer för primärvårdens fortsatta utveckling. Sjukvårdshuvudmännen har ansvaret för att tillgodose befolkningens behov av hälso- och sjukvård. Vården skall ges till alla på lika villkor. En viktig förutsättning för att sjukvårdshuvudmännen skall kunna skapa likvärdiga villkor vad gäller tillgång till hälso- och sjukvård är att de kan fördela resurserna efter behov, påverka verksamhetens inriktning och kontrollera dess kvalitet.