prop · GI03129 · 1995-01-01 00:00:00 — Om en sådan ersättare inte kan tjänstgöra, inträder den ersättare som står i tur att tjänstgöra för den ledamot som har fått den andra platsen för partiet och så vidare efter samma grund. Om ett partis samtliga ersättare är förhindrade att i en ledamots ställe inställa sig till ett sammanträde eller att vidare delta i sammanträdet, inträder en ersättare som har utsetts för partiet i en annan valkrets efter den grund som har sagts. Därvid har den ersättare företräde som har utsetts i den valkrets där partiets röstetal är högst. Rätt att delta i fullmäktiges överläggningar men inte i besluten har - de personer som anges i 4 § tredje stycket, - ledamöterna i stiftsstyrelsen och en ordförande eller en vice ordförande i någon annan nämnd eller i en beredning vid handläggningen av ärenden som har beretts av nämnden eller beredningen och vid besvarande av interpellationer eller frågor som har framställts till ordföranden vid behandlingen av revisionsberättelsen för den verksamhet som hans uppdrag avser, - en revisor hos stiftssamfälligheten vid behandlingen av revisionsberättelsen för den verksamhet som hans uppdrag avser, - ordföranden eller vice ordföranden i församlings eller kyrklig samfällighets kyrkoråd i ärenden som rör församlingen eller den kyrkliga samfälligheten särskilt, eller - anställda hos stiftssamfälligheten eller särskilda sakkunniga som stifts- fullmäktige har kallat för att meddela upplysningar vid sammanträdet. Det år då val av kyrkofullmäktige har ägt rum i hela landet förrättats val till de befattningar inom samfälligheten som blir lediga av de nyvalda stiftsfullmäktige vid ett sammanträde efter valperiodens början. Dessa förrättar också andra val som ankommer på stiftsfullmäktige och avser tid efter utgången av det nämnda året. 25 kap. 8 § Följande föreskrifter i Följande föreskrifter i denna lag om kyrkoråd denna lag om kyrkoråd m.m. i församling til- m.m. i församling til- lämpas på lämpas på stiftsstyrelsen och stiftsstyrelsen och andra nämnder än andra nämnder än egendomsnämnden: egendomsnämnden: 12 kap. 8 och 9 §§ om 12 kap. 8-9 a §§ om upp- uppdragets upphörande, dragets upphörande, 12 kap. 10 § om 12 kap. 10 § om ledighet från ledighet från anställning, anställning, 12 kap. 11 § första 12 kap. 11 § första stycket om ekonomiska stycket om ekonomiska förmåner, förmåner, 12 kap. 12 § om 12 kap. 12 § om omröstning, omröstning, 12 kap. 13 § om 12 kap. 13 § om reservation, reservation, 17 kap. 12 och 13 §§ om 17 kap. 12 och 13 §§ om uppdragets upphörande uppdragets upphörande när valet har upphävts när valet har upphävts och om verkan av leda- och om verkan av leda- mots avgång, mots avgång, 17 kap. 16 § om när 17 kap. 16 § om när sammanträdena skall sammanträdena skall hållas, hållas, 17 kap. 17 och 18 §§ om 17 kap. 17 och 18 §§ om kallelse till kallelse till sammanträdena, sammanträdena, 17 kap. 19 § om 17 kap. 19 § om ersättarnas tjänstgöring, ersättarnas tjänstgöring, 17 kap. 20 § om 17 kap. 20 § om beslutförhet, beslutförhet, 17 kap. 21 § om jäv, 17 kap. 21-23 §§ om jäv, 17 kap. 22 § om 17 kap. 24 § om ärendenas avgörande och ärendenas avgörande och protokollet, protokollet, 17 kap. 23 § om 17 kap. 25 § om framställningar till framställningar till kyrkorådet m.m., kyrkorådet m.m., 17 kap. 26 och 27 §§ om 17 kap. 28-34 §§ om reglemente och reglemente och delegering, delegering, 17 kap. 29 § om 17 kap. 36 § om tillsättning av nämnder, tillsättning av nämnder, 17 kap. 30 § om 17 kap. 37 § om handläggningen av vissa handläggningen av vissa ärenden, ärenden, 17 kap. 31 § om 17 kap. 38 § om närvarorätt vid närvarorätt vid sammanträden. Därvid skall följande gälla. Föreskrifterna om församling, kyrkofullmäktige och kyrkoråd skall avse stiftssamfälligheten, stiftsfullmäktige och stiftsstyrelsen. Föreskrifterna om 2. Föreskrifterna om närvaro- och närvaro- och yttranderätt för kyrko- yttranderätt för herden skall avse kyrkoherden skall avse biskopen och vice biskopen och, när denne ordföranden i har förhinder, stiftsstyrelsen. I stiftsstyrelsen och stiftsstyrelsen och andra nämnder i andra nämnder i stift gäller detsamma stift gäller vad som också för den biträdande har sagts om biskopen biskopen. också för den biträdande biskopen. Kungörelser och tillkännagivanden skall anslås på stiftssamfällighetens anslagstavla. Stiftsstyrelsen skall underrätta församlingarna om frågor av större ekonomisk betydelse. Stiftsstyrelsen får begära upplysningar från försam- lingarnas och de kyrkliga samfälligheternas kyrkoråd, när det behövs för att stiftsstyrelsen skall kunna fullgöra sina uppgifter. Stiftsstyrelsen får, om inte stiftsfullmäktige beslutar något annat, uppdra åt kyrkorådet eller någon annan nämnd i en församling eller kyrklig samfällighet att verkställa beslut av stiftsfullmäktige eller att förvalta anslag som enligt fastställd budget eller särskilt beslut blivit anvisat åt församlingen eller den kyrkliga samfälligheten. 26 kap. 5 § Följande föreskrifter i Följande föreskrifter i denna lag om kyrkoråd i denna lag om kyrkoråd i församling tilllämpas på församling tilllämpas på egendomsnämnden: egendomsnämnden: 12 kap. 8 och 9 §§ om 12 kap. 8-9 a §§ om uppdragets upphörande, uppdragets upphörande, 12 kap. 10 § om 12 kap. 10 § om ledighet från ledighet från anställning, anställning, 12 kap. 11 § första 12 kap. 11 § första stycket om ekonomiska stycket om ekonomiska förmåner, förmåner, 12 kap. 12 § om 12 kap. 12 § om omröstning, omröstning, 12 kap. 13 § om 12 kap. 13 § om reservation, reservation, 17 kap. 12 och 13 §§ om 17 kap. 12 och 13 §§ om uppdragets upphörande uppdragets upphörande när valet har upphävts när valet har upphävts och om verkan av leda- och om verkan av leda- mots avgång, mots avgång, 17 kap. 14 och 15 §§ om 17 kap. 14 och 15 §§ om ordförandeskapet, ordförandeskapet, 17 kap. 16 § om när 17 kap. 16 § om när sammanträdena skall sammanträdena skall hållas, hållas, 17 kap. 17 och 18 §§ om 17 kap. 17 och 18 §§ om kallelse till kallelse till sammanträdena, sammanträdena, 17 kap. 19 § om 17 kap. 19 § om ersättarnas tjänstgöring, ersättarnas tjänstgöring, 17 kap. 20 § om 17 kap. 20 § om beslutförhet, beslutförhet, 17 kap. 21-23 §§ om jäv, 17 kap. 22 § om 17 kap. 24 § om ärendenas avgörande och ärendenas avgörande och protokollet, protokollet, 17 kap. 23 § om 17 kap. 25 § om framställningar till framställningar till kyrkoråden m.m., kyrkoråden m.m., 17 kap. 26 och 27 §§ om 17 kap. 28-34 §§ om reglemente och reglemente och delegering. Därvid skall följande gälla. Föreskrifterna om kyrkoråd skall avse egendomsnämnden. Föreskrifterna om församlingen, kyrkofullmäktige och kyrkostämman skall avse stiftssamfälligheten och stiftsfullmäktige. 33 kap. 8 § Följande föreskrifter om Följande föreskrifter om kyrkoråd m.m. skall kyrkoråd m.m. skall tillämpas på tillämpas på tillsättningsnämnden. 12 kap. 8 § om 12 kap. 8-9 a §§ om uppdragets upphörande, uppdragets upphörande, 12 kap. 10 § om 12 kap. 10 § om ledighet från ledighet från anställning, anställning, 12 kap. 11 § om 12 kap. 11 § om ekonomiska förmåner, ekonomiska förmåner, 12 kap. 12 § om 12 kap. 12 § om omröstning, omröstning, 12 kap. 13 § om 12 kap. 13 § om reservation, reservation, 17 kap. 11-13 §§ om 17 kap. 11-13 §§ om valperiodens längd valperiodens längd m.m., m.m., 17 kap. 14 § andra 17 kap. 14 § andra stycket om stycket om ordförandeskapet, ordförandeskapet, 17 kap. 16-18 §§ om 17 kap. 16-18 §§ om sammanträden m.m., sammanträden m.m., 17 kap. 19 § om 17 kap. 19 § om ersättarnas tjänstgöring, ersättarnas tjänstgöring, 17 kap. 20 § om 17 kap. 20 § om beslutförhet, beslutförhet, 17 kap. 21 § om jäv, 17 kap. 21 -23 §§ om jäv, 17 kap. 22 § om 17 kap. 24 § om ärendenas avgörande och ärendenas avgörande och protokollet. 24 § Vid tillsättning av en Vid tillsättning av en prästtjänst skall biskops- eller avseende fästas bara prästtjänst skall vid sakliga grunder avseende fästas bara såsom förtjänst och vid sakliga grunder skicklighet. Bland de såsom förtjänst och grunder som sålunda skicklighet. Bland de skall beaktas skall grunder som sålunda skickligheten sättas skall beaktas skall främst, om det inte skickligheten sättas finns särskilda skäl för främst, om det inte något annat. finns särskilda skäl för något annat. Närmare föreskrifter om vad som sägs i första stycket meddelas av regeringen. 30 § , , tillsättningsnämndens tillsättningsnämndens eller stiftsstyrelsens eller stiftsstyrelsens beslut enligt detta beslut enligt detta kapitel får i andra kapitel får i andra fall än som avses i 27 § fall än som avses i 27 § överklagas enligt överklagas enligt bestämmelserna i 22 bestämmelserna i 22 kap. om kommunalbesvär. kap. om laglighetsprövning. 34 kap. 14 § En En arbetstagarorganisation arbetstagarorganisation får inte anordna eller får inte anordna eller på något annat sätt orsa- på något annat sätt orsa- ka stridsåtgärder som ka stridsåtgärder som inte tillåts enligt 11 inte tillåts enligt 11 och 12 §§. En sådan och 12 §§. En sådan organisation får inte organisation får inte heller genom understöd heller genom understöd eller på något annat sätt eller på något annat sätt medverka vid tillåtna medverka vid otillåtna stridsåtgärder. Om en präst som tillhör en arbetstagarorganisation tänker inleda eller har inlett en otillåten stridsåtgärd, är arbetstagarorganisationen skyldig att söka hindra åtgärden eller verka för att den upphör. 37 kap. 21 § , , tillsättningsnämndens tillsättningsnämndens eller stiftsstyrelsens eller stiftsstyrelsens beslut enligt detta beslut enligt detta kapitel får överklagas kapitel får överklagas enligt föreskrifterna i enligt föreskrifterna i 22 kap. om 22 kap. om kommunalbesvär. 42 kap. 8 § Till kyrkofonden Till kyrkofonden betalas betalas 1. allmän och 1. allmän och särskild kyrkoavgift särskild kyrkoavgift enligt 13-16 §§, enligt 13-15 §§, 2. statsbidrag som 2. statsbidrag som beviljas för ändamålet. beviljas för ändamålet. Till kyrkofonden skall också föras avkastning och ersättning från fondens tillgångar och från andra kapitaltillgångar enligt regeringens bestämmande. 43 kap. 10 § I fråga om valbarhet I fråga om valbarhet till elektor eller till elektor eller ersättare för elektor, ersättare för elektor, verkan av att verkan av att valbarheten upphör och valbarheten eller rätt att avsäga sig uppdraget upphör och uppdraget tillämpas rätt att avsäga sig föreskrifterna i 12 uppdraget tillämpas kap. 5 § första stycket, föreskrifterna i 12 8 och 9 §§ om ledamot kap. 5 § första stycket, och ersättare i kyrko- 8-9 a §§ om ledamot och fullmäktige. ersättare i kyrko- fullmäktige. Den som har fyllt senast för elektorsvalet är dock valbar. 44 kap. 11 § Val av prästledamot och Val av prästledamot och ersättare för denne får ersättare för denne får överklagas hos överklagas hos kammarrätten. Skrivelsen med överklagandet skall ges in till efter det att valet avslutades. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 12 § skall skall inhämta valförrättarens inhämta valförrättarens förklaring över förklaring över överklagandet samt överklagandet samt valsedlar och övriga valsedlar och övriga valhandlingar. Dom- kapitlet skall sända kapitlet skall sända dessa handlingar och dessa handlingar och överklagandet med eget överklagandet med eget yttrande till yttrande till kammarrätten. 19 § Stiftsfullmäktiges val Stiftsfullmäktiges val av ledamöter och av ledamöter och ersättare för dessa i ersättare för dessa i får får överklagas enligt överklagas enligt föreskrifterna i 22 föreskrifterna i 22 kap. om kommunalbesvär. kap. om laglighetsprövning. 45 kap. 29 § Elektors- och Elektors- och biskopsvalen överklagas biskopsvalen överklagas hos kammarrätten. Skrivelsen med överklagandet skall ha kommit in från den dag då biskopsförslaget har blivit kungjort genom anslag. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 46 kap. 10 § För val av elektorer utgör varje pastorat i valkretsen ett valdistrikt. Av 16 § framgår att Av 14 § framgår att det i vissa fall kan det i vissa fall kan hållas gemensamt val för hållas gemensamt val för flera distrikt. 47 kap. 1 § Följande val skall vara Föreskrifterna i detta proportionella under kapitel gäller de förutsättningar som proportionella val som anges i 2 §: förrättas av 1. val av ledamöter - kyrkofullmäktige, och ersättare i - kyrkostämman, indelningsdelegerade - församlingsdele- enligt 9 kap. 3 §, gerade, 2. val av ledamöter - stiftsfullmäktige, och ersättare i - kyrkorådet eller någon arbetsutskottet eller annan nämnd i en i en kommitté enligt 9 församling eller kap. 16 §, kyrklig samfällighet, 3. val av ledamöter - stiftsstyrelsen, och ersättare i - indelningsdele- församlingsdelegerade gerade, enligt 15 kap. 4 §, - elektorer för val av 4. val av ledamöter ledamöter och och ersättare i kyrkoråd ersättare i och övriga nämnder i för- stiftsfullmäktige, samlingar enligt 17 - elektorer för val av kap. 6 och 29 §§, ledamöter och 5. val av ledamöter ersättare i kyrkomö- och ersättare i kyrkoråd tet, och övriga nämnder i - kyrkomötet. kyrkliga samfälligheter enligt 18 kap. 3 §, 6. val av revisorer och revisorsersättare enligt 20 kap. 1 §, 7. val av ledamöter och ersättare i stiftsstyrelsen och övriga nämnder i stiftssamfälligheter enligt 25 kap. 4 och 8 §§, 8. val av ledamöter och ersättare i egendomsnämnden enligt 26 kap. 2 §, 9. val av ledamöter och ersättare i organ som tillsätts av kyrkomötet enligt 29 kap. 30 och 31 §§, 10. val av ledamöter och ersättare i tillsättningsnämnd enligt 33 kap. 5 och 7 §§, 11. val av ledamöter och ersättare i i enligt 39 kap. 5 §, 12. val av elektorer och ersättare för dessa vid val av ledamöter och ersättare i stiftsfullmäktige enligt 43 kap. 8 och 9 §§, 13. val av ledamöter och ersättare i stiftsfullmäktige enligt 43 kap. 15 §, 14. val av lekmannaledamöter och ersättare för dessa i domkapitel enligt 44 kap. 17 §, 15. val av elektorer och ersättare för dessa vid biskopsval enligt 45 kap. 5 och 6 §§, 16. val av elektorer och ersättare för dessa vid val av ledamöter och ersättare i kyrkomötet enligt 46 kap. 15 och 16 §§, 17. val av ledamöter och ersättare i kyrkomötet enligt 46 kap. 25 §. ---------------- Denna lag träder i kraft . Beslut som har meddelats eller val som har förrättas före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser. 2.2 Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 10 § kommunallagen (1991:900) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 10 § Fullmäktige skall besluta om partistödets omfattning och formerna för det. Stödet får inte utformas så, att det otillbörligt gynnar eller missgynnar ett parti. Om det med stöd av 4 Om det med stöd av 4 kap. 35 § har anställts kap. 30 § har anställts en politisk sekre- en politisk sekre- terare för de terare för de förtroendevalda i ett förtroendevalda i ett parti, skall detta parti, skall detta beaktas när stödet beaktas när stödet bestäms. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Chefen för tillkallade en parlamentarisk kommitté med uppgift att se över den statliga regleringen av ställning, organisation och ekonomi (dir. 1992:45). Kommittén antog namnet Kyrkoberedningen (ordförande: hovrättspresidenten ). I Kyrkoberedningens uppdrag ingick bl.a. att överväga en anpassning av kyrkolagens bestämmelser om församlingar m.m. till motsvarande bestämmelser i kommunallagen och att se över det kyrkliga utjämningssystemet. Genom särskilda beslut har regeringen till beredningen lämnat över riksdagsskrivelsen 1991/92:222 i den del den avsåg tystnadsplikt för diakoner samt kyrkomötets skrivelser 1992:6 om kyrkoherdes självskrivenhet i utskott och 1989:8 om kyrkokommunalt partistöd. Kyrkoberedningen har behandlat dessa frågor i delbetänkandet Vissa kyrkofrågor (SOU 1993:46). Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i detta ärende (C93/507/KY). I det följande behandlar regeringen de förslag som finns i det angivna betänkandet med undantag för frågan om det kyrkliga utjämningssystemet. I den frågan har regeringen genom ett beslut tillkallat en särskild utredare med uppdrag att göra en fortsatt översyn av utjämningssystemet (dir. 1994:52). kyrkomöte har fått tillfälle att yttra sig över ett förslag till änd- ringar i kyrkolagen (1992:300) avseende de angivna frågorna (RegSkr 1994:1, 1KL 1994:2, kskr. Kyrkomötet har i allt väsentligt godtagit lagför- slaget men också hemställt om en del andra ändringar i kyrkolagen. I denna proposition behandlas dock i huvudsak frågor som har samband med regeringens skrivelse. Vissa andra frågor som kyrkomötet har tagit upp, t.ex. frågan om att anpassa kyrkolagen till ny arbetsrättslig lagstiftning, avser regeringen att återkomma till. Vid kyrkomöte behandlades vissa kyrkokommunala frågor (1KL 1993:1, kskr 1993:10). Vi tar också upp några av dem i denna proposition. Härutöver föreslås också vissa ändringar i kyrkolagens överklaganderegler. Slutligen föreslås en justering i kommunallagen. I denna proposition läggs fram förslag om en ny instansordning när det bl.a. gäller överklagande av kyrkokommunala beslut. I regeringens proposition 1994/95:27 Fortsatt reformering av instansordningen m.m. i de allmänna förvaltningsdomstolarna föreslås bl.a. ändringar i kommunallagen (1991:900) som innebär att kommunalbesvärsmålen skall prövas i länsrätt i stället för i kammarrätt som första instans och att det skall krävas prövningstillstånd vid överklagande från länsrätt till kammarrätt. Lagrådet har yttrat sig över förslaget och lämnat det utan erinran. Med anledning av detta får det anses att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse när det gäller förslagen om att införa en motsvarande ordning på det kyrkliga området. 4 Anpassning av lagstiftningen om kyrkliga kommuner till den nya kommunallagen Regeringens förslag: Kyrkolagens bestämmelser om de kyrkliga kommunerna anpassas i princip till motsvarande bestämmelser för de borgerliga kommunerna i den nya kommunallagen. Anpass- ningen görs med särskild hänsyn till att är ett evangelisk-lutherskt trossamfund och till den kyrkokommunala strukturen på lokal- planet. Beredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 73). Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker överlag beredningens förslag. framhåller att förslagen i huvudsak är väl avvägda. Församlingens grundläggande karaktär av en gemenskap och ett utflöde av som ett evangelisk-lutherskt trossamfund har fått ut- göra en given utgångspunkt. betonar att samma allmänna kommunalrättsliga principer skall gälla för såväl de kyrkliga som de borgerliga kommunerna. i ställer sig visserligen bakom beredningens avvägningar men ifrågasätter rent principiellt om inte större hänsyn bör tas till att är ett evangelisk-lutherskt trossamfund och till den kyrkokom- munala struktur som råder på lokalplanet. markerar också en viss tveksamhet till traditionen att i möjligaste mån anpassa kyrkolagen till kommunallagen. Även andra remissinstanser ger uttryck för motsvarande uppfatt- ning. i understryker för sin del kraftigt att den dubbla anvarslinjen med sina två grundprinciper (det folkliga självstyret och den prästerliga ämbetsförvaltningen) och sin samverkansmodell bör vara vägledande i allt kyrkligt organisationsarbete. kyrkomöte har i huvudsak tillstyrkt förslagen. Kyrkomötet har framhållit att det är väsentligt att regleringen av på lokalplanet så långt möjligt ansluter till kommunallagens regler. Skälen för regeringens förslag: Den kyrkokommunala lagstiftningen är uppbyggd av ett stort antal detaljerade regler. Lagregleringen har av tradition varit anpassad till motsvarande regler för de borgerliga kommunerna. finns föreskrifterna i kyrkolagen (1992:300). trädde en ny kommunallag (1991:900) i kraft. Den innehåller flera nyheter i förhållande till äldre kommunallagstiftning. Följande nyheter förtjänar att nämnas särskilt. Den allmänna kommunala kompetensen beskrivs tydligare bl.a. genom att flera av de kommunala kompetensprinciperna anges direkt i lagen. Kommunerna har fått ökad frihet att organisera sin nämndverksamhet. I princip är kommunstyrelsen numera den enda obligatoriska nämnden. Det har skapats utrymme för en ökad delegering, både från fullmäktige till nämnderna och inom nämnderna. Reglerna om fullmäktige har förenklats och gjorts tydligare. Nya jävsregler gäller för nämnderna efter modell från förvaltningslagen (1986:223). Reglerna om den ekonomiska förvalt- ningen är nästan helt och hållet nya och medger en bättre ekonomistyrning. Reglerna om kommunalbesvär har gjorts tydligare och mer överskådliga. Termen kommunalbesvär har i lagtexten ersatts av laglighetsprövning. I samband med att kyrkomötet behandlade förslaget till ny kyrkolag togs frågan om en kommunallagsanpassning upp (1KL 1991:9, kskr.13). Enligt kyrkomötets beslut bör kyrkolagen anpassas till den nya kommunallagen. Kyrkoberedningens förslag om en kommunallagsanpassning har i stort sett tillstyrkts av remissinstanserna. Det finns sålunda en bred uppslutning kring att regleringen av de kyrkliga kommunerna också i fortsättningen bör ansluta till kommunallagens regler. Årets kyrkomöte har understrukit behovet av en sådan anslutning. Regeringen delar denna uppfattning. Kyrkoberedningen har i sitt slutbetänkande Staten och trossamfunden (SOU 1994:42) föreslagit att församlingarnas kommunstatus bör upphöra i samband med de föreslagna relationsförändringarna mellan staten och . I belysning av detta kan man naturligtvis ifrågasätta om det nu finns anledning att fullfölja traditionerna med en nära anpassning av den kyrkokommunala lagstiftningen efter kommunala förhållanden. Det finns emellertid i den nya kommunallagen regler som från grundläggande demokratiska utgångspunkter är mycket betydelsefulla och som därför också bör få genomslag på det kyrkliga området. Regeringen har därför stannat för att föreslå en del förändringar av kyrkolagens regler om församlingar och samfälligheter i syfte att anpassa dem till den nya kommunallagen och till vissa av de ändringar som har beslutat med anledning av prop. 1993/94:188 Lokal demokrati och som trädde i kraft . Vid avvägningen av i vilken omfattning som anpassningen bör göras har vi tagit utgångspunkt i det förhållandet att är ett trossamfund och också tagit hänsyn till den speciella struktur som råder på lokalplanet inom . 5 Den kyrkokommunala kompetensen Regeringens förslag: Grunden för regleringen av församlingarnas och de kyrkliga samfällig- heternas kompetens ändras inte. På samma sätt som i kommunallagen anges dock några av de grundläggande kommunala kompetensprinciperna direkt i lagtexten, nämligen lokaliserings- och likställighetsprinciperna samt retroaktivitets- förbudet. Beredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 86). Remissinstanserna: Nästan alla remissinstanser tillstyrker beredningens förslag. Några har invändningar mot att införa ett särskilt kyrkokommunalt med- lemsbegrepp. Många har synpunkter på lokaliseringsprincipens räckvidd när det gäller internationell diakoni och hjälpverksamhet. anser att det är olämpligt att ha ett medlemsbegrepp i kyrkolagen som skiljer sig från det som finns i religionsfri- hetslagen genom att det endast avser medlemskapet i församlingen som kyrklig kommun. Religionsfrihetslagens medlemsbegrepp avser däremot tillhörigheten till som trossamfund och återfinns exempelvis i 12 kap. 2 § kyrkolagen som ett villkor för rösträtt. Det föreslagna medlemsbegreppet riskerar enligt centralstyrelsen att framhäva och ge företräde åt församlingens kyrkokommunala form framför församlingens mer grundläggande ställning som den lokala manifestationen av kyrkan. tycker att begreppet "medlemmar" i de föreslagna nya paragraferna i 11 kap. bör definieras i lagtext.