prop · GI03158 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringen anser det angeläget att AV i anslutning till årsredovisningen för /95 närmare avrapporterar dittills vunna erfarenheter av arbetet med att åstadkomma en fungerande integrering av arbetsmiljöarbetet med företagens och förvaltningarnas verksamhet i övrigt. Sammantaget innebär bedömningen att de riktlinjer som lades fast vid den fördjupade prövningen och som redovisades budgetproposition bör gälla även för /96. Villkoren för myndigheterna under regeringen har succesivt förändrats. Utvecklingen har vidare gått i riktning mot att inom flera förvaltningsområden göra rationaliseringar, omstruktureringar eller sammanslagningar, allt i syfte att effektivisera och modernisera dem. I vissa fall kan det tex. vara rationellt att ett mindre antal, men större myndigheter genomför tillsyn. Arbetsmiljölagen är, med vissa undantag som inte är aktuella i sammanhanget, övergripande i förhållande till annan lagstiftning när det gäller förebyggande av och skydd mot ohälsa och olycksfall. När det gäller personers säkerhet och hälsa finns det flera myndigheter som har möjlighet att utfärda regler eller allmänna råd. Några av dessa myndigheter har också till uppgift att, var och en inom sitt verksamhetsområde och med egna centrala, regionala eller lokala resurser, bedriva tillsyn och utföra kontroll av bestämmelsernas efterlevnad på arbetsplatserna. Regeringen avser att ta initiativ till en översyn av organisationen för den offentliga tillsynen inom det aktuella förvaltningsområdet. Vid beräkning av anslaget för AV har hänsyn tagits till pris- och löneutvecklingen. AV omfattas av regeringens sparkrav på utgifter för statlig konsumtion. /96 har anslaget räknats ned med (18 mån.). Vid årets utgång motsvarar besparingen en nivåsänkning . beräknas anslagsnivån ha sänkts med (12 mån) vilket motsvarar . Med anledning av de tekniska justeringar som gjordes inför /93 till följd av bl.a. övergången till lån i har vid beräkningen av anslaget återförts . De besparingskrav som i och med detta kommer att gälla för AV ställer krav på ett omfattande förändringsarbete. Enligt vad regeringen har inhämtat har AV startat ett sådant arbete som bl.a. innebär att organisationen och dess struktur ses över. ASS tillfördes under /92 visst belopp från fonden för arbetsmiljöförbättringar till speciella arbetsmiljöinsatser för (prop. 1991/92:100 bil.11, bet. 1991/92:AU12, rskr. genomförda insatser visar att arbetet har varit framgångsrikt men att stort behov av stödåtgärder kvarstår. Arbetet bör därför utvidgas och fördjupas. Regeringen föreslår därför att ASS tillförs vissa ytterligare medel för fortsatta speciella arbetsmiljöinsatser för de Baltiska staterna. Medelstilldelningen bör finansieras genom överföring av återstående medel från fonden för arbetsmiljöförbättringar, ca , direkt till ASS. Sedan denna överföring har genomförts kommer fonden för arbetsmiljöförbättringar att vara helt avvecklad. Nytt anslag (förslag) 1 214 483 000 varav 809 655 000 är beräknat för - juni1996 Från anslaget finansieras verksamheten vid det nya institutet och det nya rådet för forskning- och utveckling inom arbetslivsområdet. Två av de nuvarande tre myndigheterna har lämnat anslagsframställning för /96. Arbetsmiljöfonden som har erhållit medel via arbetarskyddsavgiften enligt lagen (1981:691) om socialavgifter har inte lämnat någon anslagsframställning. Fonden har enligt sin instruktion lämnat en verksamhetsplan. Redovisningen av forskningsmyndigheternas, () och (), verksamhet under föregående och innevarande budgetår sker samlat med hänsyn till den förändring i myndighetsstruktur som regeringen föreslår. redovisar verksamheten i fyra verksamhetsgrenar: Forskning, information, utbildning och bibliotek. För varje verksamhetsgren redovisas resultat avseende kostnader, finansiering och prestationer. Som prestationer redovisas t.ex. antal vetenskapliga artiklar, forskningsrapporter, disputationer, handledda doktorander, konferenser, utbildningstimmar. Dessutom redovisas hur resurser fördelas på prioriterade forskningsområden och program. Inom varje forskningsområde redovisas resultat av verksamheten, effekter samt spridning av resultat. Verksamhetsmålen är satta utifrån de övergripande målen uttalade av regering och riksdag. En omorganisation genomfördes som innebar att antalet forskningsenheter reducerades. genomfördes neddragninar i verksamheten som innebar en besparing motsvarande 10,5 milj.kr. Dessa neddragningar har till stor del skett genom personalminskningar. Ytterligare översyner av verksamheten har gjorts. tillämpar ett system för bedömning av forsknings- enheternas prestationer i syfte att höja forskningens kvalitet och produk- tivitet. Systemet innebär att forskningsenheternas tilldelning av omkost- nadsmedel står i direkt relation till deras prestationer avseende bl.a. publikationer, undervisningstimmar, antal handledda doktorander och antal disputationer. Prestationerna tillmäts olika vikter i ett internt poängsystem. finns nyckeltal som visar enheternas samlade poäng i förhållande till resurser och antalet årsarbetskrafter. Den samlade forskningsverksamheten har under budgetåret bl.a. resulterat i vetenskapliga rapporter och artiklar. Dessa har successivt ökat . I samverkan med universitet och högskolor ansvarar nya forskare kommer fram inom arbetsmiljöområdet. Av årsredovisningen framgår bl.a. att antalet doktorander, i linje med intentioner, har ökat kraftigt . Vid institutet handleds 80 doktorander, av vilka 15 disputerade under budgetåret. För att säkerställa vetenskaplig kvalitet och relevans inom forskningen har institutet låtit utföra två breda ut- värderingar. Utvärderingarna har utförts av från institutet fristående expertis från och övriga . De båda utvärderingarna visar att forskning har hög produktivitet, relevans och kvalitet. De rekommendationer som den senaste (1992) utvärderingen utmynnade i har följts upp av institutet. har avgivit sin första årsredovisning enligt förordningen (1993:134) om myndigheters årsredovisningar och anslagsframställningar avseende /94. redovisar sin verksamhet, projekt för projekt, inom institutets fyra programområden. Ett antal kvantitativa nyckeltal redovisas med utgångspunkt från verksamhetsmålen, t.ex. pågående, påbörjade och avslutade projekt, antal doktorander, disputationer, genomförda doktorandkurser, gästforskare, publikationer och genomförda konferenser. Båda myndigheterna redovisar en indelning i verksamhetsgrenar som är relevant i förhållande till regeringens krav. För att årsredovisningarna skall ha såväl ett informativt värde som kunna tjäna som utgångspunkt för framtida styrning måste resultaten kunna relateras till mål. Även om en viss koppling till målen gjorts bör denna förbättras. AI har kommit långt i sin interna styrning. Ett resultatmåttssystem har tagits fram som ger en bra grund för utvecklingen av den externa redovisningen. Som framgått ovan avser regeringen att ge den organisationskommitté som skall förbereda och genomföra den nya myndighetsorganisationen i uppdrag att lämna förslag till budget för var och en av de nya myndigheterna inför regeringens beslut om regleringsbrev för /96. Uppdraget innebär också att kommittén skall föreslå en fördelning av anslaget för myndigheterna i fyra olika anslagsposter för förvaltningskostnader och en för verksamheten för vardera myndigheterna. Den föreslagna förändringen av myndighetsstrukturen ger enligt regeringens bedömning utrymme för rationaliseringar i verksamheten. De båda myndigheterna bör också så långt möjligt samordna lokaler och administration. De nya myndigheterna omfattas av regeringens sparkrav. För /96 har anslaget minskats med 12,8 milj. kr (12 mån) för statlig konsumtion och 30 milj. kr (12 mån) för verksamheten i övrigt. gäller ett besparingskrav om 28,6 milj. kr för statlig konsumtion vilket motsvarar och för verksamheten i övrigt en besparing på 130 milj. kr. För de båda myndigheterna föreslås ett ramsanslag av 1 varav beräknas för förvaltningskostnader. Regeringen anser vidare att de nya myndigheterna bör få tillgodogöra sig de nuvarande myndigheternas anslagssparande eller anslagskredit. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1994/95:158 Ny myndighetsorganisation inom arbetslivsområdet m.m.