prop · GI03120 · 1995-01-01 00:00:00 — Trafiken i stora och medelstora tätorter är betydelsefull för trafiksektorns möjligheter att uppfylla trafik- och miljöpolitiska mål. Offentliga och privata investeringar kommer att vara viktiga för att främja kollektivtrafik som alternativ till privatbilen. Gång- och cykeltrafikens villkor bör förbättras. Det föreligger betydande skillnader mellan olika regioner såväl beträffande de miljöproblem som trafiken orsakar som möjliga lösningar. Länsstyrelsernas arbete med en regional samhällsplanering för ett miljöanpassat transportsystem väntas ge underlag för att bedöma förutsättningen för regionalt anpassade lösningar. De fyra trafikverken bör ges likartade miljöansvar. Regeringen avser att verka stödjande och pådrivande gentemot trafiksektorn för att nå miljömålen. Miljömålen för sektorn bör förtydligas. En process för uppföljning av målen och trafiksektorns åtgärdsprogram bör utvecklas. Den parlamentariska kommitté regeringen nu tillsätter får en viktig roll i trafiksystemets miljöanpassning. Många av de ovan nämnda frågorna kommer att behandlas av kommittéen. Kommitténs huvuduppgift är att lämna förslag till en övergripande nationell plan för kommunikationerna i . Den framtida trafik- och investeringsplaneringen blir således väsentliga delar i kommitténs arbete. De direktiv kommittén ges innebär att en rad villkor måste uppfyllas. Ett av villkoren är att investeringarna i transportsystemet ges en inriktning mot ett miljöanpassat transportsystem som välfärd och tillväxt främjas. I direktiven till denna kommitté behandlas också bl.a. de ekonomiska styrmedlen inom transportsektorn. Kommittén skall också analysera vilka åtgärder som krävs för att på ett bättre sätt integrera de olika transportslagen och kommunikationsmedlen till ett system. Ett fortsatt internationellt arbete har allt sedan om utveckling och miljö aktivt arbetat med att bl.a. inom FN:s ram lyfta fram trafikens miljöfrågor. Resultatet av detta arbete har utmynnat i att och den till FN:s regionala organ i - ECE våren gemensamt lade fram förslag 1996 genomföra i alleuropeisk konferens om trafik och miljö. Arbetet pågår för att finna innehåll och form för detta FN-arbete. Ett 20-tal regeringar i är involverade i detta arbete. Arbetet leds av företrädare för den tyska regeringen med stöd av företrädare från och . Inriktningen är att kunna finna bindande åtaganden för att implementera gällande avgaslagstifning i så många stater som möjligt i samt att utarbeta en alleuropeisk, politisk plattform för miljöarbetet inom transportsektorn. 6 Styrmedel i miljöpolitiken Regeringens bedömning: Ett nytt förslag till miljöbalk bör kunna läggas fram för un- der . Förslaget kommer bl.a. att inne- fatta frågor som rör om vattenlagen bör infogas i balken. Utredningen skall överväga om lagen om skötsel av jordbruksmark bör infogas i eller på annat sätt samordnas med balken. Detsamma gäller skogsvårdslagen. Dessutom kommer det att innehålla överväganden om att stärka miljöorganisationernas ställning och om hur instansordningen vid prövning av miljöärenden skall utformas. Nya ekonomiska styrmedel införs inom miljöpoli- tiken. Den utredning som skall undersöka förut- sättningarna för en ökad miljörelatering av skattesystemet (skatteväxlingsutredningen) är vik- tig i sammanhanget. Som ett led i finansieringen av EU-medlemsskapet aviseras bl.a. höjd koldioxid- och elskatt. Miljöavgifterna på handelsgödsel har höjts. Åtgärder bör omfatta en sammanvägning av miljö- skydds- och markanvändningsaspekter. Miljökonse- kvensbeskrivningar skall göras av viktigare för- slag från regeringen och myndigheterna. Miljöövervakning är en förutsättning för såväl det nationella som internationella miljöarbetet. Den nationella miljöforskningen bör vara bred så till vida att den bör vara tvärveten- skaplig men också så att den uppmuntrar och enga- gerar till samarbete mellan forskargrupper och institutioner. 6.1 En ny miljöbalk Ett grundläggande medel att nå miljömålen är en effektiv lagstiftning. Lagarna på miljöns område har dock tillkommit med olika synsätt på miljöproblemen. Det finns därför ibland brister i fråga om samordning och gränsdragning mellan de olika lagarna. En bättre samordning och integrering av de olika miljölagarna kommer att göra lagstiftningen effektivare och lättare att tillämpa. Regeringen har för avsikt att lägga fram ett nytt förslag till miljöbalk för . (tidigare ) (M 1993:04) har därför, genom tilläggsdirektiv (dir. 1994:134), fått i uppdrag att ytterligare utveckla och komplettera tidigare förslag till miljöbalk genom att lämna förslag till en närmare integrering av olika delar av miljölagstiftningen. Inriktningen är att utredningen skall resultera i en proposition om Miljöbalk, som kan träda i kraft . Till de frågor som utredningen enligt direktiven bör ägna särskild uppmärk- samhet hör att - samordna miljö- och hälsoskyddsreglerna med varandra i , - samordna balkens straffbestämmelser med motsvarande bestämmelser i miljöan- knutna lagar utanför balken, - infoga vattenlagen helt eller delvis, - införa regler som särskilt rör jord- och skogsbruket, - föreslå en tydligare ansvarsordning för äldre miljöskador. Utredningen bör också undersöka möjligheterna att stärka miljöorganisationer- nas inflytande. bör slutligen överväga och lämna förslag till instansordningen i mål och ärenden om skydd för miljön under beaktande av förslag om miljödomstol och andra alternativ som bl.a. redovisats av . Enligt redan tidigare givna direktiv har också i uppdrag att lämna förslag till sådana organisationsförändringar som behövs med anledning av förslaget till en miljöbalk. Utredningen bör lämna förslag rörande ansvars- fördelning mellan olika centrala myndigheter, rätten att meddela föreskrifter, instansordning för tillståndsprövning samt formerna för tillsyn. I tilläggs- direktiv (dir. 1994:48) fick utredningen vidare i uppdrag att lämna förslag om inrättandet av en . Utredningen presenterade ett förslag och frågan om kommer att studeras vidare i samband med att utredningen nu får i uppdrag att se över ideella miljöorganisationers talerätt. Avsikten är att bör kunna lämna sitt huvudbetänkande senast . Därefter vidtar arbete i med sikte på att åstadkomma en proposition som kan läggas fram för . En politik för en långsiktigt hållbar utveckling i enlighet med om- fattar bl.a. användningen av mark och vatten. Ett integrerat synsätt, samordnade åtgärder och medborgerlig förankring är centrala begrepp i detta sammanhang. Beskrivningar av miljökonsekvenserna vid olika markanvändningsalternativ är viktiga instrument. Det krävs en rad samverkande åtgärder i olika skeden av samhällsbyggnadspro- cessen - planering, byggande och drift - för att målen om en långsiktigt hållbar utveckling skall nås. Beslut att ändra markanvändningen eller den bebyggda miljön bör samordnas med planeringen för olika verksamheter och sektorer samt med stödet till investeringar och regional utveckling. Förebyggande åtgärder, t.ex. anpassning av de tekniska försörjningssystemen, bör följas upp av åtgärder som främjar omställning av konsumtions- och produktionsmönster etc. Ett inte- grerat synsätt med samordning av miljövård och markanvändningsaspekter med ekonomisk utveckling måste åstadkommas. Informationsteknologin får allt större betydelse som hjälpmedel för samordning och framtagande av beslutsunderlag. Ett samlat grepp är nödvändigt vad gäller bland annat landskapsinformation, samordning av databaser samt uppbyggnad av och arbete med Geografiska Informationssystem (GIS). Huvudansvaret för genomförandet av markanvändningsplaneringen ligger på kommunerna i samverkan med sektorsmyndigheter och länsstyrelser. Statsmaktens roll är i sammanhanget att ange mål för utvecklingen, utforma en lagstiftning som svarar mot dessa mål samt att främja forskning och metodutveckling inom området. Åtgärder för en långsiktigt hållbar markanvändningspolitik bör utvecklas inom bl.a. följande områden. - Lokaliseringsmönster för boende, arbete, utbildning och fritid som begränsar behovet av transporter - Kretsloppsanpassad produktion och teknisk försörjning - Den ekologiska staden - Landsbygdsutveckling, de areella näringarna - Miljöanpassat transportsystem - Miljöanpassad energiförsörjning har till regeringen presenterat en rapport kallad 2009. Innehållet i rapporten har en sektorsövergripande ansats med geografisk dimension som länkar samman miljö- och markanvändningsaspekter i ett långsiktigt perspektiv. Tillsammans med andra insatser, bl.a. länsstyrelsernas arbete med regional samhällsplanering för ett miljöanpassat transportsystem, kan den bilda utgångspunkt för den vidare utvecklingen av en markanvändningspolitik för en långsiktigt hållbar utveckling som regeringen avser att bedriva . Arbetet bör koordineras med EU:s arbete, European Spatial Development Perspective, ESDP, inom . Det är angeläget att vid beslutsfattande i ökad utsträckning beakta konsekvenser av beslut för miljön, människors hälsa och hushållningen med naturresurser. Krav kommer därför att ställas på användning av miljökonsekvensbeskrivningar, MKB. Utvecklingen av en MKB i ett tidigt skede av beslutsprocessen gör det möjligt att på ett bättre sätt tillvarata miljöintressena och ger allmänheten större möjlighet att påverka besluten från miljösynpunkt genom att utgöra underlag för en öppen demokratisk debatt. Det är vidare angeläget att öka det internationella samarbetet när det gäller att bedöma miljöpåverkan, särskilt i ett gränsöverskridande sammanhang. Användningen av MKB som ett instrument för sådan bedömning är således inte enbart av betydelse för det land där ett beslut fattas. Redan genom åtog sig att uppfylla rådets direktiv /337/EEG om bedömningen av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt. har även anslutit sig till den s.k. om MKB i fråga om gränsöverskridande miljöstörningar. MKB i samband med tillståndsprövning av projekt Den förra regeringens sedermera återkallade proposition (prop. 1994/95:10) med förslag till en miljöbalk omfattade bl.a. förslag till bestämmelser om MKB. Enligt förslaget skulle det redan av lagtexten framgå att alternativ till sökt åtgärd skall redovisas i en MKB. Vidare skulle allmänhetens inflytande vid utformningen av en MKB förstärkas genom att en MKB skulle föregås av samråd med bl.a. allmänheten. Regeringen delar i huvudsak dessa bedömningar. Enligt beslut om "En strategi för biologisk mångfald" är jordbrukets inverkan på landskapet och betydelse för den biologiska mångfalden stor. I likhet med vad som gäller för skogsbruket, borde därför finnas samlade bestämmelser om MKB i jordbruket. Närmare utformning och avgränsning av sådana bestämmelser har tidigare ansetts behöva övervägas närmare. Regeringen anser att det nu finns anledning att fullfölja införandet av bestämmelser om MKB för jordbruk. En ny bestämmelse om MKB har tidigare även införts i fiskelagen. Bestämmelser om MKB för jordbruk är även motiverade av att bör uppfylla det ovan nämnda EG-direktivet. Av samma skäl är det vidare angeläget att arbetet med att införa bestämmelser om MKB för järnvägar nu slutförs inom ramen för den föreslagna lagen om järnvägsplanering. Kommissionen har lämnat ett förslag till ändringar av direktivet i syfte bl.a. att precisera kriterierna för vilka projekt som skall omfattas och att utvidga antalet projekt. kommer att ta en aktiv del i arbetet med ändringsdirektivet. MKB i samband med strategiskt viktiga beslut m.m. I framhölls bl.a. att det kan bli nödvändigt med en justering eller till och med en grundläggande förändring av beslutfattandet om miljö och utveckling skall kunna sättas i centrum för det ekonomiska och politiska beslutsfattandet och en fullständig integrering av dessa frågor skall kunna uppnås i praktiken. Det övergripande målet är att förbättra eller omstrukturera beslutprocessen så att sociala, ekonomiska och miljöpolitiska frågor beaktas och integreras och en bredare delaktighet från allmänhetens sida säkerställs. Enligt beslut om genomförande av besluten vid om miljö och utveckling - UNCED (prop. 1993/94:111) är det bl.a. mot denna bakgrund angeläget att beskrivningar av miljökonsekvenser systematiskt kommer in i ett tidigt skede av den politiska processen. Sådana beskrivningar bör göras när det gäller program, plan- och policyarbete i viktiga samhällssektorer. Beskrivningar av miljökonsekvenserna bör som allmän regel innefattas i propositioner och andra förslag till övergripande beslut av strategisk karaktär. Myndigheterna bör även beakta konsekvenserna för miljön innan de utfärdar regler i form av föreskrifter eller allmänna råd. Instruktioner, författningar m.m. bör ses över för att bedöma behovet av miljöanpassning. Inom EU pågår ett arbete med att ta fram ett direktiv för strategiska miljökonsekvensbeskrivningar (SEA). Ett utvecklande av nationella regler om strategiska MKB ökar möjlighet att påverka utformningen av direktivet. MKB i den fysiska planeringen Bestämmelser om MKB i planarbete finns bl.a. vad avser detaljplaner, arbets- planer, väghållningsplaner och planer för länstrafikanläggningar. Utveckling av strategiska MKB pågår inom och verksamhetsområden. Plan- och byggutredningen (M 1992:03) har behandlat frågan om hur krav på MKB kan införas för detaljplan samt hur kommunala intentioner i kommunala översikts- planer bör följas av konsekvensanalyser. Det är enligt regeringens uppfattning viktigt att utvecklingen på detta område drivs vidare aktivt. För att bl.a. skapa en korrekt prissättning på miljöförstöringen och på uttaget av naturresurser är det viktigt att öka användningen av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. En ökad användning av miljöskatter och avgifter kan öka lönsamheten för investeringar i miljöskyddande och resursbesparande teknik, vilket ofta i sin tur leder till teknisk utveckling. Ett annat mål med ekonomiska styrmedel är att internalisera de externa miljö- kostnader som uppstår under en produkts hela livscykel, från källa, via produk- tion, distribution, användning och slutligt omhändertagande, så att inte mer miljövänliga produkter får en konkurrensmässig nackdel jämfört med miljömässigt sämre produkter. Därmed kan man uppnå det internationellt vedertagna målet om att förorenaren bör betala för de miljökostnader som den orsakar och på ett effektivt sätt styra över till mindre miljöbelastande verksamheter. Det är också viktigt att betona samspelet mellan olika styrmedel. Exempelvis kan miljömärkning, i kombination med konsumentupplysning, ekonomiska styrmedel och individuell prövning av industriutsläpp bidra till snabba förbättringar. Den snabba introduktionen av klorfritt papper är ett exempel där flera av olika faktorer samverkade. Regeringen har aviserat att koldioxidskatten för industrin, skatten på äldre vattenkraft, skatt på kärnkraftsel och på viss dieselolja skall höjas för att finansiera vårt medlemsskap i EU. Regeringen har också beslutat att utreda en ny skatt på naturgrus. Dess syfte är att stimulera en ökad övergång från uttag av naturgrus till användning av krossat grus. Sammantaget beräknas de föreslagna och de aviserade höjda energi- och miljöskatterna förstärka de offentliga finanserna med . Regeringen kommer att fullfölja tillsättandet av den utredning om så kallad skatteväxling som den förra regeringen inledde. Utredningen bör analysera förutsättningarna för och belysa problemen med ytterligare miljöanpassning av skattesystemet. I detta ingår möjligheten att höja intäkterna från miljörelaterade skatter och sänka dem på andra skatter, t.ex skatter på arbete, för att på så sätt eventuellt förbättra förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning. Inom transportsektorn skall de ekonomiska styrmedlen utvecklas ytterligare för att tillsammans med andra åtgärder bidra till förverkligandet av ett hållbart transportsystem. Beskattning inom energisektorn är ett riktigt instrument i miljöpolitiken som bör utvecklas ytterligare. har utrett möjligheterna att använda s.k. utsläppsrätter. Utredningen pekade på behovet av ytterligare belysning av ett antal frågor. Regeringen avser att utvecklingsarbetet inom detta område bör fortsätta, givetvis med beaktande av de ökade internationella erfarenheterna, främst i . För att få en bättre makroekonomisk belysning av kopplingarna mellan ekonomi och miljö utformades tre uppdrag på förslag av (SOU 1991:37). fick i uppdrag att ta fram ett system för s.k. miljöindex, som bör ge en samlad bild av tillståndet i några svenska ekosystem. Uppdraget är nu avrapporterat. arbetar med att ta fram fysiska miljöräkenskaper, som skall beskriva flödet av olika miljöförstörande substanser i ekonomin. Slutligen fick i uppdrag att utarbeta monetära miljöräkenskaper, som bör visa miljöförstöringens kostnader. KI och SCB kommer att lämna en gemensam delrapport där resultaten av deras arbete redovisas. Miljöövervakning är en av hörnstenarna i såväl det nationella som internationella miljöarbete vad gäller att beskriva tillståndet i miljön, bedöma hotbilder, analysera utsläppskällors påverkan på miljön etc. Miljöövervakningen i har befunnit sig i ett intensivt och dynamiskt skede. beslutade om ett nytt samordnat program för nationell och regional miljöövervakning i som ålades att bygga upp. Uppbyggnaden av programmet har inneburit att stationsnätet har kunnat förtätas och att fler miljöhot har kunnat följas upp. Med avsatta medel har av det nationella miljöövervakningsprogrammet införts. Programmet har även inneburit att arbetet med en regional miljöövervakning har kunnat påbörjats. En grundbild över tillståndet i den regionala miljön har arbetats fram där de miljöhot som är framträdande i den enskilda regionen börjat identifieras. Pilotprojekt har satts igång bl.a. för att fastställa stationstäthet och ändamålsenlig metodik. Utbyggnaden av den regionala miljöövervakningen kommer att ske i den takt som tillgängligheten av erforderliga medel tillåter. Den nationella miljöövervakningen har varit en förutsättning för det bredare internationella arbetet och bör så förbli även . har åtaganden gentemot flera internationella konventioner och organisationer att rapportera om såväl inhemsk som gänsöverskridande miljöpåverkan. Hit hör bland annat samarbetet inom , , som kommer att få en alltmer framträdande roll. Inom EEA kommer användningen av satellitdata för miljöövervakning att vara ett viktigt instrument vilket bör gynna det fortsatta arbetet med miljödatacentret i . 6.6 Forskning och utbildning Den tvärvetenskapliga miljöforskningen är en förutsättning för att upptäcka, kartlägga och åtgärda miljöproblemen. Forskningsarbetet bidrar till att nya miljöhot upptäcks . Detta möjliggör att problem kan åtgärdas tidigt och därmed med oftast mindre kostsamma åtgärder. står de globala och gränsöverskridande miljöhoten i fokus och därmed ökar vikten av samarbete och forskning inom de olika internationella konventionerna och organisationerna. Svensk miljöforskning har nått långt, vilket innebär att vi har mycket att bidra med kunskapsmässigt och erfarenhetsmässigt i det fortsatta forskningssamarbetet inom EU. Forskning kring renare och effektivare industriella processer och tillämp- ningar, kretsloppsanpassad forskning samt forskning om förnybara naturresurser och om olika styrmedel bör ha fortsatt hög prioritet. Därför bör den nationella miljöforskningen även vara bred så till vida att den skär över många discipliner men också att den uppmuntrar och engagerar samarbete mellan forskargrupper och institutioner. Här har de nybildade forskningsstiftelserna och då främst () en viktig roll att spela genom att stödja såväl nationell som internationell samverkan inom miljöforskningen. Samarbete mellan olika FoU-finansiärer är angeläget. har en övergripande och samordnande roll. Det finns ett stort engagemang bland barn och ungdomar för miljöfrågor. Detta intresse bör uppmuntras, vidgas och fördjupas. Skolan kan forma och påverka barn och ungdomars livshållning och inställning till naturen och miljön såväl lokalt som globalt. I arbetet med kommunernas lokala Agenda 21-planerna t.ex. utgör skolan en viktig komponent. Stimulerande är också kontakt och samarbete med skolor i andra länder. Så sker t.ex. inom nätverken , ett arbete i Agenda 21-anda, och Miljöundervisningen i som berör intressekonflikter i bruket av naturresurser. Arbete med sådana projekt bör fortsätta och vidareutvecklas. Både i de nya läroplanerna för , gymnasieskolan och motsvarande skolformer (prop. 1992/93:220, 1993/94:UbU1, rskr. 1993/94:82 resp. prop. 1992/93:250, 1993/94:UbU2, rskr. 1993/94:93) samt i propositionen Med sikte på en hållbar utveckling (prop. 1993/94:111, 1993/94:JoU19, rskr. 1993/94:256) poängteras att miljöfrågorna bör ges stor uppmärksamhet i undervisningen. Detta gäller för alla nivåer; grundskola, gymnasieskola, komvux samt universitet och högskola. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1994/95:120 Miljön - Vårt gemensamma ansvar.