prop · GI03101 · 1995-01-01 00:00:00 — Vi anser att man bör överväga att tillsätta en särskild kommitté med uppdrag att anpassa systemet för offentlig sektor och föreslå strategi för införandet inklusive förslag rörande behöriga organ. Detta skulle ligga i linje med det regeringen uttalat i UNCED-propositionen rörande myndigheternas miljöarbete (prop 1993/94:111 s 22 f). - - - Vi instämmer i att kostnaderna för systemet bör täckas av avgifter. Som vi tidigare anfört ser vi starka samband mellan denna utveckling av miljöstyrning-miljörevision och myndigheternas miljötillsynsverksamhet. Tillsynsavgiften bör rimligen med hänsyn till självkostnadsprincipen kunna sättas ned för verksamheter som vunnit godkänd registrering. En sådan ordning skulle också innebära ökade incitament för företagen att anslutna sig till EMAS. , RRV: Små och medelstora företag ska kunna ges olika stöd för att delta i systemet (artikel 13 i EG-förordningen). Information och stöd till dessa företag samt kostnader och finansiering föreslås utredas ytterligare. RRV anser att dessa kostnader bör bäras av branschen. RRV menar också att samordning i lämpliga former bör sökas mellan EMAS-systemets organisationer och den rådgivning som främst , Kemikalieinspektionen och SNV riktar mot mindre företag. : Konstateras kan att EMAS-förordningen inrymmer ett potentiellt konsumentpolitiskt problem, om den symbol som följer med ett godkännande t ex i marknadsföringen används på ett sådant sätt att konsumenterna förleds tro att berörd verksamhet är "miljövänlig" i någon objektiv mening. Med tanke på det köpintresse som miljövänligt producerade varor tilldrar sig på marknaden, hade det varit lämpligt att promemorian även behandlat vilka åtgärder som borde vidtagas för att förebygga missförstånd av det nämnda slaget. I förlängningen kan sådana missförstånd också befaras leda till en minskad tilltro till andra miljömärkningssystem av mera objektiv natur, t.ex. den nordiska svanen-märkningen. Det kan dessutom noteras att förordningen i artikel 15 uttryckligen föreskriver att varje medlemsstat med lämpliga medel skall se till att allmänheten informeras om förordningens syfte och hur den är tänkt att fungera. Det ovan sagda till trots kan det antas att förordningen kommer att få en normbildande betydelse för vad som kommer att karaktäriseras som "god miljöledning". Allt talar för att miljöarbete, jämte ekonomi och kvalitet, kommer att etableras som en naturlig parameter för olika aktörer att värdera när det gäller att bedöma en verksamhets slagkraft på marknaden. Följaktligen kommer ett godkännande enligt förordningen, eller något annat certifikat som intygar att en verksamhet lever upp till en bestämd miljöledningsstandard, att vara betydelsefulla dokument i alla kontakter med kunder, långivare, försäkringsbolag och andra intressenter som fäster värde på att verksamheten leds på ett från miljösynpunkt för dem godtagbart sätt. Det har redan hänt, och kommer i ökad utsträckning att hända, att företag som inte kan uppvisa ett godtagbart miljöarbete går miste om viktiga affärsmöjligheter. Godkännanden enligt förordningen kan således komma att bli mycket betydelsefulla för det svenska näringslivets konkurrenskraft på den europeiska marknaden. Det är mot denna bakgrund något förvånande att det i promemorian inte diskuteras närmare kring hur näringslivet på olika sätt skulle kunna stimuleras till att ansluta sig till systemet. Detta i synnerhet som medlemsländerna i förordningens artikel 13 direkt uppmanas att främja alla företags och i synnerhet de små och medelstora företagens deltagande. Som jämförelse till avsaknaden av svenska initiativ i den nämnda riktningen, kan det noteras att det i kommer att avsättas för att genom information och rådgivning mm stimulera det danska näringslivets deltagande i förordningen. Medlen är också tänkta att användas till en kraftfull satsning på miljöutbildning, bl.a. av de i systemet verksamma intern- resp. externrevisorerna. Nämnda medel kommer ej att medge direkt ekonomiskt stöd till intresserade verksamheter. Detta är emellertid möjligt att söka från ett särskilt rådgivningsprogram, som speciellt inriktats mot att stimulera miljöarbetet i små och medelstora företag. Totalt är det för detta ändamål avsatt . Programmet förväntas resultera i förbättrad miljö och arbetsmiljö i deltagande verksamheter, som resursförbrukning och avfallsgenerering minskar, med förbättrad produktivitet, lönsamhet och konkurrenskraft som följd.Sammantaget kommer det således i att avsättas ca årliger för att på olika sätt hjälpa näringslivet att bedriva ett effektivt och systematiserat miljöarbete. I den svenska promemorian ägnas mest utrymme åt en i jämförelse ganska betydelselös frågeställning, nämligen vilket organ som skall vara behörigt att registrera godkända anläggningar. Om inte näringslivet stimuleras till ett mera aktivt miljöarbete , är det risk att registreringsorganet, vilket det än blir, får en mycket låg arbetsbelastning. I ovan nämnda sammanhang bör det emellertid observeras att den framlagda avfallsskatteutredningen föreslår inrättandet av en s.k. resurssparkommitté. Dess uppgifter skall enligt förslaget bl.a. vara att ta fram utbildnings- och informationsmaterial samt stödja genomförandet av avfallsminimeringsanalyser i små och medelstora företag med hjälp av miljörådgivare. Det konstateras i utredningen att sådana insatser med fördel bör kunna läggas till grund för införandet av formaliserade och eventuellt certifierade styrsystem för miljöarbetet, inkluderande policy, handlingsprogram och revisioner, i enlighet med förordningens krav. , : ställer sig välvillig till förslaget om att en person från verket ingår i registeringsorganet. I en särskild artikel i förordning föreskrivs att medlemsstaterna i synnerhet skall främja de små och medelstora företagens deltagande. I promemorian tas inte ställning till detta utan konstaterar att kostnader och finansiering skall utredas ytterligare. har i olika sammanhang konstaterat att allt större miljömässiga krav ställs på dessa företag. visar erfarenheter att de mindre företagen av olika skäl i många fall har betydande svårigheter att ta till sig kravbilden och driva ett rationellt miljöarbete. Mot denna bakgrund är det angeläget att det aviserade utredningsarbetet, förutom kostnader och finansiering, även tar upp mindreföretagens förutsättningar för miljöarbetet och på vad sätt det kan stimuleras. : Registeringsorganet föreslås få ansvar för att informera och stödja de små och medelstora företagen att ansluta sig till systemet. Även detta förutsätter resurser. Finansieringen av informationen och stödet till mindre och medelstora företag ska också utredas vidare. kommun: Vid en studie av promemorian och dess bilagor framgår att det krävs ganska mycket från de företag som skall deltaga. Det är ett stort administrativt arbete att gå igenom alla bilagor och fråge-ställningar. Små företag kan ha svårigheter att klara den uppgiften. Därför bör, i enlighet med vad som anges i promemorian, information och stöd till små och medelstora företag tas fram redan från början. : I EG:s förordning nr 1836/93 av framhålls i artikel 13 att små och medelstora företag (upp till 500 anställda) kan ges olika former av stöd för att kunna delta i EMAS-systemet. Kommunerna alternativt kommunförbunden i respektive län skulle på ett effektivt sätt kunna sprida information respektive organisera utbildning för de små och medelstora företagen - under förutsättning att statliga medel kan ställas till förfogande för sådana informationsinsatser. Då de stora företagen sannolikt kommer att kräva av alla sina underleverantörer att de följer EMAS regler, handlar det även om konkurrenskraft och överlevnadsförmåga för de små och medelstora företagen. , i vars yttrande samt , SAF instämde: delar de synpunkter som framförs i promemorian beträffande information, kostnader och ikraftträdande. Kostnaderna för deltagande i bör vara i paritet med kostnaderna för deltagande i övriga länder. Speciell information eller stöd till små och medelstora företag måste finansieras på särskilt sätt. : Vi vill understryka några viktiga faktorer för att EMAS skall få en bredare spridning. Systemet bör utformas så enkelt för industrin som möjligt för att undvika byråkrati och höga administrativa kostnader i form av avgifter för miljökontroll och registrering. Vid val av arbetssätt för registreringsorganet samt organisation till vilken det bör knytas är det angeläget att hänsyn tas till detta. Registreringsorganet skall enligt EMAS registrera enskilda anläggningar. För ett företag med många små anläggningar av likartad typ bör det enligt vår mening finnas möjlighet att registrera dessa kollektivt för att därmed undvika en kostbar genomgång av varje enskild anläggning. : instämmer i principen att kostnader bör täckas av avgifter. Statskontoret: Tidpunkten styrs av EG-förordningen. Någon viss övergångsordning behöver dock etableras för att ansluta förordningen till då denna träder i kraft. Statskontoret: Lagförslaget bör - - - knytas till de i samlade lagarna istället för att utgöra en separat lag. Det skulle eventuellt kunna ske på så sätt att ytterligare någon paragraf tillfogades till det som i lagrådsremissens utgör kapitel 18 "Tillsyn" och döpa om det till "18 Tillsyn m.m.". Paragrafen skulle bemyndiga regeringen att genom forordning inkorporera EGs förordningar om miljöstyrnings- och miljörevisionsordningar. , i vars yttrande samt , SAF instämde: För att inte missuppfattningar skall uppstå, bör lagen benämnas "Lag om frivillig miljöstyrning och miljörevision". Föreningen miljörevisorer i : Lagens namn bör vara Lag om frivillig miljöstyrning och miljörevision. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1994/95:101 Frivillig miljöstyrning och miljörevision.