prop · GI03129 · 1995-01-01 00:00:00 — 14 §, som också är ny i sak, ställer krav på att årsredovisningen skall upprättas med iakttagande av god redovisningssed. I överensstämmelse med vad som gäller för kyrkorådets förslag till budget har det i 17 § införts ett krav på att årsredovisningen skall offentliggöras. Genom 18 § öppnas en möjlighet för kyrkofullmäktige eller kyrkostämman att låta allmänheten ställa frågor om årsredovisningen vid ett sammanträde med fullmäktige eller stämman. Syftet med bestämmelsen är att öka intresset hos allmänheten för hur politikerna har skött ekonomin under budget- året. För att ett "frågesammanträde" skall fylla sin funktion bör det hållas innan revisorerna har avgett sin revisionsberättelse. Det torde vara lämpligt att ledamöter från kyrkorådet är närvarande vid sammanträdet, eftersom det är kyrkorådet som upprättar årsredovisningen och därför har bäst kunskap om den. Av lagtekniska skäl föreslås att hela nuvarande 20 kap. upphävs och ersätts av ett nytt kapitel. Lagförslaget Nuvarande föreskrifter i kyrkolagen 20 kap. 1 § 20 kap. 1 § 2 § - 3 § 3 § 4 § 4 § 5 § - 6 § - 7 § 5 § 8 § - 9 § - 10 § 6 § 11 § - 12 § 7 § 13 § 8 § 14 § 9 § 15 § 10 § 16 § 11 § 17 § 12 § 4 och 5 §§ innehåller föreskrifter om revisionsjäv. En saklig nyhet är att de enskilda förtroendevalda som har revisionsansvar ges rätt att, oavsett om de är ledamöter eller inte, delta i kyrkofullmäktiges överläggningar när revisionsberättelsen över den verksamhet som de har ansvarat för behandlas. Enligt 6 § fullgör varje revisor sitt uppdrag självständigt. Bestämmelsen, som saknar motsvarighet , framhåller den enskilde revisorns oberoende ställning. Bestämmelsen ger endast uttryck för gällande rätt och innebär således ingen ändring i sak. I 7 §, som handlar om revisorernas uppgifter, används orden "all verksamhet som bedrivs inom kyrkorådets och övriga nämnders verksamhetsområden" för att markera att det inte bara är arbete som dessa har utfört själva som är föremål för granskning utan att granskningen också avser all annan verksamhet som bedrivs inom deras verksamhetsområden, t.ex. av utskott eller av anställda och enskilda förtroendevalda. 8 § är ny och innehåller en bestämmelse som klargör revisorernas förhållande till viss ärendehantering. Huvudregeln är att revisorerna inte får granska ärenden som avser myndighetsutövning mot någon enskild. Inom kyrkan förekommer myndighetsutövning t.ex. i samband med tillsättning av prästtjänster och upplåtelse av gravrätt. Det finns två undantag från huvudregeln. Det ena är om handläggningen av ett ärende har vållat församlingen ekonomisk förlust, som exempelvis kan bestå i ett skadestånd som har dömts ut av domstol eller som har betalats ut efter förlikning. Det andra undantaget är när granskningen sker från allmänna synpunkter, dvs. revisorerna gör en allmän granskning för att kontrollera handläggningsrutiner m.m. 13 §, som handlar om revisionsberättelsen, motsvarar närmast nuvarande 20 kap. 8 §. Ett nytt stycke har tillförts om att anmärkning får riktas mot kyrkorådet, övriga nämnder och beredningar samt de enskilda ledamöterna i sådana organ. Bestämmelsen tar sikte på att visa vem som är revisionsansvarig. Bestämmelsen omfattar också kyrkoherden såsom ledamot av kyrkorådet. En revisionsanmärkning kan alltså riktas mot kyrkoherden i den nämnda egenskapen. Av lagtekniska skäl föreslås att hela nuvarande 22 kap. upphävs och ersätts av ett nytt kapitel. Rubriken har ändrats till Laglighetsprövning. Lagförslaget Nuvarande föreskrifter i kyrkolagen 22 kap. 1 § 22 kap. 1 § 2 § 1 § 3 § - 4 § 1 § 5 § 1 § 6 § 1 § 7 § 1 § 8 § 1 § 9 § - 10 § 1 § 11 § 4 § 12 § 4 § 13 § - 14 § 5 § 15 § 6 § 16 § 7 § I 1, 5-7, 11, 13 och 14 §§ har de ändringar gjorts som följer av en ändrad instansordning (jfr avsnitt 13:1). I 1 § anges vidare vem som får överklaga ett kyrkokommunalt beslut. Det gäller medlemmar i både en territoriell och en icke-territoriell församling. Med medlem i en territoriell församling avses den som är folkbokförd där. Vem som är medlem i en icke-territoriell församling framgår av lagen (1992:288) om medlemskap i icke-territoriella församlingar. I 6 och 7 §§ finns regler om klagotiden. I 6 § andra stycket finns en ny regel som innebär att anslag om protokollsjustering måste vara uppsatt på anslagstavlan för att skall löpa ut. Situationen har varit uppe till bedömning i ett par rättsfall (RÅ 1975 ref. 118, RÅ 1976 ref. 13 och RÅ 1976 Bb 485). Om anslaget tas ned för tidigt innebär regeln att beslutet inte vinner laga kraft. Detta kan avhjälpas genom att församlingen upphäver sitt beslut och fattar ett nytt beslut av samma innebörd och låter tillkännagivandet vara anslaget . I 8 § första stycket, som motsvarar nuvarande 22 kap. 1 § första stycket, finns de s.k. prövningsgrunderna. Föreskriften är en handlingsregel för domstolen som handlägger ett mål om laglighetsprövning. Oberoende av vilken prövningsgrund som klaganden åberopar skall domstolen självständigt avgöra vilken grund som kan komma i fråga. I andra stycket finns en ny regel om rättsföljden, som klargör att processen inte tar sikte på en materiell överprövning av kyrkokommunala beslut utan på en legalitetsprövning. 11-14 §§ innehåller bestämmelser om den processuella hanteringen av kyrkokommunala besvärsmål. I 14 § anges vem som får överklaga länsrättens eller kammarrättens beslut. I paragrafens andra stycke har en ändring gjorts som innebär att en medlem i en icke-territoriell församling får samma rätt som en person som är folkbokförd i en territoriell församling att överklaga beslut. Hänvisningarna i 8 § har anpassats till ändringarna i 19, 20 och 22 kap. Hänvisningarna i 6 § har anpassats till ändringarna i 13 kap. 25 kap. Stiftsstyrelsen och övriga nämnder i stiftssamfälligheter I 8 § första stycket har hänvisningarna anpassats till de föreslagna ändringarna i 12 och 17 kap. I 8 § andra stycket 2 har gjorts en ändring som gör det möjligt för domprosten att i biskopens frånvaro utnyttja den närvaro- och yttranderätt som tillkommer biskopen. Ändringen i paragrafen innebär vidare att rätten för stiftsstyrelsens vice ordförande att närvara och delta i överläggningarna i övriga nämnder på stiftsnivå slopas. Något behov av den nuvarande regeln torde inte föreligga. I 5 § görs en uppräkning av vilka föreskrifter i kyrkolagen angående kyrkoråd i församling som skall tillämpas på egendomsnämnden. I uppräkningen har, förutom en anpassning av hänvisningarna till ändringar i 12 och 17 kap., gjorts ett tillägg till 17 kap. 21-23 §§ som handlar om jäv. Ändringen har motiverats i avsnitt 11. 33 kap. Tillsättning av biskops- och prästtjänster I 8 § har hänvisningarna anpassats till ändringar i 12 och 17 kap. Ändringen i 24 § är närmast av redaktionell art, eftersom man i kyrkolagen överlag skiljer mellan biskops- och prästtjänster. I 30 § har begreppet laglighetsprövning ersatt "kommunalbesvär" (jfr kommentaren till 22 kap.). Anställning som präst m.m. Ändringen i 14 § är bara av redaktionell natur. I 21 § har begreppet laglighetsprövning ersatt "kommunalbesvär" (jfr kommentaren till 22 kap.). I 8 § har en hänvisning till 42 kap. 16 § strukits eftersom 16 § upphävs (jfr SFS 1993:1323). 43 kap. till stiftsfullmäktige I 10 § första stycket har hänvisningarna anpassats till ändringarna i 12 kap. I 11, 12 och 19 §§ har ändringar gjorts i instansordningen. Ändringarna har motiverats i avsnitt 13.1. I 29 § har ändringar gjorts avseende instansordningen. Ändringarna har motiverats i avsnitt 13.1. 46 kap. till kyrkomötet I 10 § har en felaktig hänvisning till 16 § i samma kapitel rättats. 47 kap. Proportionellt valsätt vid kyrkliga val 1 § har förenklats på så sätt att det anges att föreskrifterna om proportionellt valsätt gäller vid val som förrättas av de angivna organen. Därigenom blir reglerna tillämpliga också vid val av utskott och beredningar. Frågorna har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 15). Ändringarna i kyrkolagen föreslås träda i kraft , dvs. som har föreslagits angående den ändrade instansordningen för kommunalbesvär enligt kommunallagen (jfr prop. 1994/95:27 s. 113 f.). I likhet med vad som har föreslagits i den nämnda propositionen föreslås att beslut som har meddelats före ikraftträdandet skall överklagas enligt äldre bestämmelser. Detsamma skall gälla val som har förrättats före ikraftträdandet. 17.2 Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Kommunernas och landstingens befogenheter I 10 § andra stycket har en felaktig hänvisning rättats. Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över Kyrkoberedningens delbetänkande Vissa kyrkofrågor (SOU 1993:46) Remissyttranden har avgetts av , Kammarrätten i , Statskontoret, , , och statens historiska museer, Kammarkollegiet, , , Domkapitlen i , , , , , , , , , , , och , Stiftsstyrelserna i , , , , , , , , , , , och , , , , diakonisällskap, Stiftelsen och kyrkokamerala förening. har uppgett att verket från sina utgångspunkter inte har något att anföra i ärendet. har avstått från att lämna synpunkter. Diakonikurs 2 på Samariterhemmet i har kommit in med ett särskilt yttrande. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1994/95:129 Kommunallagsanpassning av kyrkolagen m.m.