prop · GI0357 · 1995-01-01 00:00:00 — de belånade eller omsatta fordringarnas värde. Skatteplikten bör således liksom nu endast omfatta de tjänster av administrativt slag, t.ex. bokföringstjänster som tillhandahålls i samband med factoring. Skatteplikten för dessa tjänster bör dock framgå av lagtexten. Regeringens förslag: Bestämmelsen i 5 kap. 5 § andra stycket som innebär att tjänst avseende befordran av brev till utlandet i postverksamhet skall anses omsatt inom landet slopas. Utredningens förslag: Utredningen har föreslagit att regleringen av skatteplikten för postverksamhet inte ändras. Remissinstanserna: Remissinstanserna har i huvudsak tillstyrkt eller lämnat utredningens förslag utan erinran. har särskilt tagit upp frågan om skatteplikt för utrikes brevbefordran och anser dels att s.k. terminalavgifter, dvs. den avräkning av ömsesidiga prestationer som sker mellan olika länder skall undantas från skatteplikt, dels att brevbefordran till land utanför EG-området inte skall anses som en omsättning inom landet. Skälen för regeringens förslag: Enligt 8 § 7 GML undantogs från skatteplikt befordran av varor på annat sätt än som postpaket eller gruppreklam. Vad som omfattades av undantaget var således brevbefordran. Fr.o.m. har ombildats till aktiebolag (prop. 1993/94:38). Eftersom det endast var brevbefordran som var undantagen enligt GML, är i och med bolagiseringen sådan befordran mervärdesskattepliktig. 8 § 7 GML har därför ansetts obehövlig och upphävts. Enligt 7 kap. 1 § andra stycket 4 ML är skattesatsen för befordran av brev i sådan postverksamhet som avses i 3 § postlagen (1993:1684). Enligt artikel 13.A 1 a undantas från skatteplikt det offentliga postväsendets (motsvarigheten till ) tillhandahållande av andra tjänster än personbefordran och telekommunikationer samt tillhandahållande av varor av underordnad eller tillfällig betydelse för sådana tjänster. Bolagiseringen av medför att brevbefordran inte omfattas av skattefriheten. Eftersom det endast är det offentliga postväsendets brevbefordran som är undantagen från skatteplikt enligt sjätte direktivet, föreligger EG-konformitet härvidlag. Några regler i övrigt som särskilt behandlar brevbefordran finns inte i EG:s mervärdesskattedirektiv. Det innebär att de generella reglerna i fråga om varutransporter skall tillämpas avseende dessa tjänster. har i fråga om konsekvenserna av förslaget för den av bolaget bedrivna internationella postbefordran bl.a. anfört att Världspostkonventionen inte innehåller något stöd för att ta ut indirekta skatter av andra länder på de avräkningspriser som anges i konventionen och övriga avtal på området och att dessa avtal tar över svensk mervärdesskattelagstiftning och även EG:s direktiv på mervärdesskatteområdet. Regeringen delar inte denna uppfattning. Även befordran av brev till utlandet, dvs till annat land än , bör behandlas på samma sätt som annan godsbefordran. Det innebär att den särskilda bestämmelsen i 5 kap. 5 § andra stycket som innebär att befordran till utlandet av brev i postverksamhet skall anses som en omsättning inom landet bör slopas. Enligt sjätte direktivet finns inte någon möjlighet att tillämpa en reducerad skattesats för tjänster avseende brevbefordran. tillämpas i en skattesats på . Här föreligger således inte konformitet. Regeringen föreslår därför att skatten för dessa tjänster höjs från till den generella nivån på . Bestämmelserna i fråga om skattesatser behandlas även i avsnitt 7. 5.6 Livräddningsfartyg samt skepp och luftfartyg för yrkesmässig användning m.m. Regeringens förslag: Nuvarande regler behålls. Undan- tag införs dock i 3 kap. 21 § ML för tjänster som avser delar, tillbehör eller utrustning till sådana fartyg eller luftfartyg som behandlas i paragrafen. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Förslaget har tillstyrkts eller lämnats utan erinran av remissinstanserna. SAS anser att även s.k. handling-tjänster som utförs på flygplatser skall omfattas av undantaget. Skälen för regeringens förslag: Fram till undantogs från skatteplikt skepp för yrkesmässig sjöfart eller yrkesmässigt fiske, fartyg för bogsering, bärgning eller livräddning, luftfartyg för yrkesmässig person- och godsbefordran samt delar, tillbehör och utrustning till sådant fartyg eller luftfartyg. Undantaget för livräddningsfartyg gällde endast fartyg som ställdes till förfogande för Skeppsbrutne (Sjörädd- ningssällskapet). kunde således förvärva sina fartyg med tillbehör och utrustning skattefritt. Undantaget var s.k. kvalificerat, dvs. rätt förelåg till avdrag för ingående skatt. Kvalificerat undantag gällde även för tjänster avseende nämnda (kvalificerat) undantagna varor. Samtliga undantag upphävdes i sin helhet som ett led i strävan att åstadkomma en mervärdesbeskattning med generell räckvidd. återinfördes undantaget såvitt avsåg livräddningsfartyg (med delar, tillbehör och utrustning) som ställts till förfogande. Skälet härtill var att behövde kompensation för de kostnadsökningar som det tidigare slopade undantaget medförde (SkU 1990/91:18 och prop. 1991/92:50 s. 17-18). utvidgades undantaget avseende livräddningsfartyg till att även omfatta bränsle samt underhåll, reparation och annan tjänst avseende sådant fartyg eller del, tillbehör eller utrustning därtill (SkU 1991/92:35, rskr. Undantaget för livräddningsfartyg återfinns i 3 kap. 22 § ML. För att bättre spegla de verkliga förhållandena har författningstexten ändrats i förhållande till tidigare så att den skattefria omsättningen till avser överlåtelse och upplåtelse av de ifrågavarande fartygen istället för att de "ställs till förfogande för" sällskapet (prop. 1993/94:99 s. 156). Undantaget avseende livräddningsfartyg är, i likhet med tidigare, kvalificerat, dvs. rätt till återbetalning av ingående mervärdesskatt föreligger enligt 10 kap. 11 § ML. Fr.o.m. återinfördes det tidigare gällande undantaget för skepp och luftfartyg i yrkesmässig användning (prop. 1992/93:190 s. 6 och 16-17). Undantaget är, i likhet med tidigare, kvalificerat. Som skäl för återinförandet av undantaget anförs i propositionen negativ konkurrenspåverkan för svenska redare och flygbolag. Före omfattade undantaget, som framhållits inledningsvis, inte bara tjänster på fartyg och luftfartyg utan även tjänster på andra kvalificerat undantagna varor, dvs. även delar, tillbehör och utrustning till sådana fartyg eller luftfartyg som omnämns i 3 kap. 21 § 1-4 ML. Avsikten med lagändring var (prop. 1992/93:190 s. 16-17) att återinföra det tidigare undantaget. I förtydligande syfte hade därför ett tillägg till bestämmelsen behövts, varav framgått att undantaget även omfattar tjänster avseende delar, tillbehör och utrustning till sådana fartyg eller luftfartyg. Något undantag från skatteplikten för ifrågavarande fartyg, luftfartyg m.m. finns inte i artikel 13 till det sjätte direktivet. Däremot finns det be- stämmelser intagna under artikel 15 rörande undantag vid export och andra förhållanden med internationell anknytning. De aktuella bestämmelserna (artikel 15.4-15.9) stadgar undantag från skatteplikten vid export från gemenskapen och liknande transaktioner. Eftersom det är fråga om export föreligger avdragsrätt eller rätt till återbetalning (jfr artikel 17.1 b). Skattefriheten i form av exportomsättning omfattar enligt artikel 15.4 leverans av varor avsedda som bränsle eller proviant för dels fartyg som används "on the high seas" (härmed avses "utanför territorialgränsen", SOU 1992:121 s. 70) för personbefordran mot betalning eller för handels-, industri- eller fiskeverk- samhet, dels fartyg som används för bärgnings- eller räddningsverksamhet till havs eller för kustfiske i den mån det inte, såvitt gäller fartyg för kustfiske, är frågan om leverans av proviant, dels krigsfartyg som lämnar landet för att gå till utländsk hamn eller ankringsplats. I artikel 15.5 stadgas om motsvarande skattefrihet för varor avsedda som bränsle eller proviant för luftfartyg som används av flygbolag som huvudsakligen opererar i internationell trafik ("chiefly on international routes"). Enligt punkten 5 i artikel 15 gäller skattefrihet i form av exportomsättning för leverans, ombyggnad, reparation, underhåll, befraktning och uthyrning av fartyg som avses i punkten 4 (med undantag för krigsfartyg) liksom för leverans, uthyrning, reparation och underhåll av utrustning, inklusive fiskeutrustning, som är inbyggd i eller används vid utnyttjandet av dessa fartyg. Motsvarande skattefrihet såvitt avser tillhandahållanden till luftfartyg ägt av flygbolag som huvudsakligen opererar i internationell trafik finns i punkten 6. Enligt punkten 8 gäller skattefrihet i form av exportomsättning även för tillhandahållande av andra tjänster som avser att tillgodose ett behov hos de aktuella fartygen eller dessas last. Motsvarande skattefrihet såvitt avser tillhandahållanden till luftfartyg ägt av flygbolag som huvudsakligen opererar i internationell trafik finns i punkten 9. Bestämmelserna har av medlemsländerna ansetts svårtolkade beträffande såväl tillämpligheten i de enskilda fallen av undantagen som räckvidden av dessa och kommissionen har därför förutskickat en översyn av artikel 15.4-15.9. Vad gäller 3 kap. 21 och 22 §§ ML överensstämmer inte dessa till alla delar med . Som framgår av föregående avsnitt har på området ansetts svårtolkade. De torde även kunna medföra tillämpnings- och kontrollproblem. Reglerna har inte heller på ett enhetligt sätt införts i medlemsländernas lagstiftningar. Med hänsyn härtill och mot bakgrund av den förutskickade översynen anser dock regeringen att de svenska reglerna inte bör ändras. 3 kap. 21 och 22 §§ ML kan därför kvarstå tills vidare. Som framhållits i det föregående bör dock undantaget utvidgas till att också omfatta tjänster avseende delar, tillbehör och utrustning till fartyg eller luftfartyg som omfattas av undantaget. 5.7 Omsättning från utländska företagare enligt 3 kap. 26 § ML Regeringens förslag: Bestämmelserna om undantag från skatteplikt i vissa fall vid omsättning från utländska företagare slopas. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Förslaget har tillstyrkts eller lämnats utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Importbeskattning av vissa tjänster infördes . Skälet till detta var att den då utvidgade skattebasen medförde att tjänster i allmänhet blev skattepliktiga. Den svenska tjänstemarknaden kunde då antas komma i ett ogynnsamt konkurrensläge om utomlands tillhandahållna (omsatta) men i tillgodogjorda tjänster inte blev beskattade i enligt här gällande regler (prop. 1989/90:111 s. 130). Enligt 1 kap. 1 § första stycket 2 ML skall mervärdesskatt betalas till staten vid skattepliktig omsättning inom landet av sådana tjänster som anges i 5 kap. 4 och 7 §§, om tjänsterna omsätts i en yrkesmässig verksamhet som bedrivs utanför landet. Det är således en utländsk företagare som omsätter de ifrågavarande tjänsterna till någon som hör hemma i . Beträffande dessa tjänster blir enligt 1 kap. 2 § första stycket 2 ML förvärvaren skattskyldig i . I 3 kap. 26 § ML stadgas dock undantag från skatteplikt för viss import av de ifrågavarande tjänsterna. Den första punkten i 3 kap. 26 § ML omfattar staten och primär- eller landstingskommun. Den andra punkten gäller mervärdesskattskyldiga importörer för import av tjänster i den skattepliktiga verksamheten. Den tredje punkten avser privatpersoner och andra som inte bedriver yrkesmässig verksamhet i landet och där beskattningsunderlaget inte överstiger . EG:s sjätte direktiv reglerar beskattningen av de internationella tjänstetran- saktionerna i huvudsak inte genom exportbegreppet utan genom att det i be- stämmelserna anges i vilket land som en transaktion skall anses ha ägt rum och som därmed är beskattningsland. De svenska bestämmelserna om skattskyldighet för förvärvaren i vissa fall är uppbyggda med artiklarna 9 och 21 i det sjätte direktivet som mönster. Någon motsvarighet till de särskilda undantagen i 3 kap. 26 § ML finns inte i direktivet. Undantaget enligt 3 kap. 26 § 1 ML från skatteplikt vid tjänsteimport av staten eller en kommun har införts närmast av förenklingsskäl. Förenklingseffekten torde dock vara obetydlig. Oavsett detta bör bestämmelsen, som inte har stöd i EG-reglerna, slopas. EG-rätten innehåller heller inget undantag från skatteplikten som är jämförbart med 3 kap. 26 § 2 ML. Lagrummet avser som nämnts den som vid beskattning skulle haft rätt till avdrag för ingående skatt med motsvarande belopp. Bestämmelsen har införts i syfte att underlätta beskattningen. Intresset av ett enhetligt beskattningssystem, och särskilt omständigheten att regeln saknar stöd i sjätte direktivet, bör göra att bestämmelsen upphävs. Det beloppsrelaterade undantaget i 3 kap. 26 § 3 ML avser förvärvare som normalt inte sysslar med mervärdesskattepliktig verksamhet utan endast företar mindre förvärv av tjänster från utlandet. Även här har förenklingsskäl åberopats. Regeln innebär emellertid en skattefrihet som inte är medgiven enligt direktivet. 3 kap. 26 § ML bör således slopas i sin helhet. 5.8 Undantag från skatteplikt för viss införsel enligt 3 kap. 30 och 31 §§ ML Regeringens förslag: 3 kap. 31 § ML upphävs. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Förslaget har tillstyrkts eller lämnats utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Med införsel förstås enligt 1 kap. 9 § ML införsel enligt tullagen (1987:1065). Uttrycket "införsel" kan, till skillnad mot uttrycket "import", endast avse varor och inte tjänster. Enligt 1 kap. 1 § första stycket 3 ML skall mervärdesskatt utgå vid skattepliktig införsel till landet. Skatten betalas därvid till . Föreligger frihet från skatt enligt lagen (1987:1066) om frihet från skatt eller avgift vid införsel är dock införseln undantagen från skatteplikten enligt 3 kap. 30 § ML. Skattefrihet enligt nyssnämnda lag föreligger i vissa fall vid införsel då förutsättningar för tullfrihet är för handen enligt lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m. eller med stöd av lagen utfärdade föreskrifter. I 3 kap. 31 § 1 ML stadgas skattefrihet för tullfria trycksaker som förs in som gåva eller annars utan ersättning. Vidare föreskriver 3 kap. 31 § 2 och 3 ML skattefrihet för exponerade eller framkallade mikrofilmer som förs in i landet på motsvarande sätt samt för spritdrycker, vin, starköl och tobaksvaror som förs in i landet i form av gåvoförsändelse, flyttgods eller som arvs- eller testamentsgods för enskild persons eller dennes familjs personliga bruk. I 3 kap. 31 § 4 ML stadgas slutligen undantag från skatteplikten för införsel av värme, kyla och elektrisk kraft. Det är endast införsel av dessa varor som omfattas av undantaget från skatteplikt medan däremot omsättning, dvs. överlåtelse mot ersättning och uttag är skattepliktigt. Inte heller tull tas ut vid införsel av värme, kyla eller elektrisk kraft. Liksom i utgår inom EG mervärdesskatt på import av varor (artikel 2.2). förstås emellertid med "import av varor" endast införsel från tredje land. Vid handel inom EG skall någon tullbehandling av varorna inte ske och tull och mervärdesskatt därmed inte längre tas ut. Begreppen export och import används inte längre utan har ersatts med begreppen tillhandahållande och förvärv. Vid handel inom EG mellan skattskyldig säljare och köpare skall säljaren inte lägga mervärdesskatt på varans pris men har själv full avdragsrätt på sina inköp (artikel 28c.A a och artikel 28f.3 b). Hos den skattskyldige köparen utlöser förvärvet skattskyldighet i det land där varorna befinner sig då transporten till köparen avslutats (artikel 28a.1 a, artikel 28a.3 och artikel 28b.A 1). Vid handel mellan och tredje land skall även fortsättningsvis (såväl före som ) de nuvarande reglerna gälla, dvs. att mervärdesskatt lyfts av vid export från till tredje land och läggs på vid import från tredje land till land inom EG. I artikel 7 anges närmare vad som skall förstås med import av varor. I artikel 14.1 finns bestämmelser om skattefrihet vid import av varor och i artikel 16.1 A finns bestämmelser om skattefrihet knuten till internationell godstrafik. Dessa regler innebär bl.a. att de varor som är under ett transiteringsförfarande och de varor som är placerade på tullupplag o.d. är befriade från skatt så länge de inte frigörs för fri cirkulation inom landet genom förtullning eller annan sådan procedur. Skattefriheten vid import av varor enligt artikel 14.1 motsvaras i väsentliga delar av bestämmelserna i lagen (1987:1066) om frihet från skatt eller avgift vid införsel (jfr 3 kap. 30 § ML). Nyssnämnda lag innebär, som nämnts, att mervärdesskatt vid import inte skall tas ut för vissa fall då det föreligger förutsättningar för tullfrihet enligt lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m. Rådet har i direktiv /181/EEG lämnat bestämmelser som klargör räckvidden av skattefriheten enligt artikel 14.1 angående undantag från mervärdesskatt vid slutlig import. Även inom EG omfattas värme, kyla och elektrisk kraft av varubegreppet (artikel 5.2). Liksom i är omsättningen härav skattepliktig (jfr punkten 2 i bilaga D). Som framgår av redogörelsen ovan har 3 kap. 30 § ML sin motsvarighet i artikel 14.1 och är således EG-konform. I nämnda paragraf bör dock hävisningen ändras till den nya lag om skattefrihet vid import, m.m. som regeringen föreslår i proposition 1994/95:34 Den svenska tullagstiftningen vid ett EU-medlemskap. Det sjätte direktivet innehåller ingen motsvarighet till 3 kap. 31 § 1-4 ML. Frihet från skatt för trycksaker regleras i direktivet 83/181 och implementeras i den nämnda nya lagen om frihet från skatt vid import, m.m. Bestämmelsen i 3 kap. 31 § 1 ML kan därför utgå. Skattefriheten för alkohol och tobak innebär i realiteten inte något undantag från skatt. I dessa fall utgår en schablontull som även innefattar skatt. Undantaget i 3 kap. 31 § 3 är därför onödigt och bör utgå. När det gäller mikrofilm, som förs in i landet som gåva eller annars utan ersättning (3 kap. 31 § 2) avses i huvudsak mikrofilm inom de offentliga bibliotekens och den vetenskapliga forskningens internationella bytesverksamhet (prop. 1965:87 s. 22 f. och SOU 1965:28 s. 77). Beträffande detta område torde EG-reglerna inte medge undantag utöver vad som anges i artikel 91 i direktivet 83/181, om privilegier och immunitet garanterade i kulturella, vetenskapliga eller tekniska samarbetsavtal mellan medlemsstaterna och tredje land. Något sådant avtal synes inte ha träffats, varför undantaget inte heller kan stödas på direktivet 83/181. EG-reglerna medger inte något undantag från mervärdesskatt vid införsel av värme, kyla eller elektrisk kraft. Regeringen föreslår därför att undantaget i 3 kap. 31 § 4 ML slopas. 5.9 Behovet av ytterligare förändringar i fråga om skattepliktens omfattning, m.m. Regeringens bedömning: Regeringen anser att frågan om skattepliktens omfattning på utbildningsområdet, kulturområdet och idrottsområdet samt när det gäller ideell och jämförlig verksamhet bör bli föremål för ytterligare överväganden. I samband därmed avser regeringen också att behandla utredningens förslag om särskilda regler för små företag. Skälen för regeringens bedömning: Utöver de förslag som har behandlats har utredningen funnit att de nuvarande svenska undantagen från skatteplikt på utbildnings-, kultur- och idrottsområdena samt reglerna i fråga om behandlingen av ideell och jämförlig verksamhet inte helt överensstämmer med vad som gäller enligt EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv. Utredningen har därför lämnat förslag till ändringar även i dessa delar. Regeringen anser att behovet av regelförändringar på dessa områden bör bli föremål för ytterligare överväganden. Regeringen är därför inte beredd att nu lämna några förslag i dessa delar men avser att återkomma till i denna fråga. Uttagsbeskattningen har i det svenska mervärdesskattesystemet som främsta syfte att beskatta privat användning av varor och tjänster som den skattskyldige normalt saluför i sin verksamhet. Syftet är emellertid också att kompensera staten för gjorda avdrag för ingående mervärdesskatt på varor som förvärvats i en fullt skattepliktig verksamhet men som sedan förs över till en verksamhet som inte alls eller endast delvis medför skattskyldighet. Uttagsbeskattning kan således ses som ett alternativ till beskattning genom vägrad avdragsrätt för ingående mervärdesskatt; antingen vägrad avdragsrätt vid förvärvet varvid nyttigheten förblir bärare av mervärdesskatt eller senare uttagsbeskattning varigenom skattebelastning åter sker. I sjätte direktivet används inte begreppet uttag. I stället sägs att vissa angivna transaktioner skall behandlas som omsättning mot ersättning ("treated as supplies made for consideration"). Tekniken att uppnå beskattning är dock i stort densamma som vid ML:s uttagsbeskattning. I detta kapitel används därför uttrycket uttag även när det talas om . Vad som vid beskrivningen av de svenska reglerna i detta kapitel sägs om den som är skattskyldig gäller också, om inte annat sägs, den som har rätt till återbetalning av ingående skatt. När det talas om avdragsrätt gäller det på motsvarande sätt återbetalningsrätt (10 kap. 13 § ML). I kapitlet behandlas också utredningens förslag i fråga om undantagen från skatteplikt vid uttagsbeskattning. 6.2 Uttag av varor Regeringens förslag: Området för uttag av varor skall i 2 kap. 2 § 2 ML såsom avse fall då varor överlåts gratis. Därutöver skall regeln endast avse fall då varan överlåts mot ersättning som understiger inköpsvärdet alternativt tillverkningskostnaden och inte såsom i nuvarande ML marknadsvärdet. Det skall framgå att marknadsmässigt betingad ned- sättning inte skall medföra uttagsbeskattning. I en ny bestämmelse i 7 kap. 3 § första stycket 2 a ML föreslås att beskattningsunderlaget vid varuuttag i stället för marknadsvärdet skall utgöras av inköps- värdet alternativt tillverkningskostnaden vid uttagstillfället. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Utredningens förslag har avstyrkts av TCO. I övrigt har förslaget i huvudsak tillstyrkts eller lämnats utan erinran. Flera remissinstanser, bl.a. RSV, Näringslivets Skattedelegation och SAS, har anfört att den föreslagna ändringen i fråga om beskattningsunderlaget för uttagsbeskattningen bör införas också i inkomsttaxeringen. Skälen för regeringens förslag: Skatteplikt för uttag av varor uppnås genom att ianspråktagande av varor genom uttag anses som omsättning av vara (2 kap. 1 § andra stycket ML). Samspelet mellan reglerna för uttagsbeskattning och avdragsreglerna kan kort beskrivas enligt följande. Avdragsrätt vid förvärv av varor föreligger enligt 8 kap. 3 § ML för den som omsätter varor i verksamhet som medför skattskyldighet. Avdrag får således ske för ingående skatt hänförlig till förvärv av varor i den mån och till den del varorna används eller förbrukas i skattepliktig verksamhet. Har varorna förvärvats i fullt skattepliktig verksamhet föreligger alltså full avdragsrätt för ingående skatt medan endast partiell avdragsrätt föreligger vid förvärv i blandad verksamhet. Vid uttagsbeskattningen tas sedan denna avdragsrätt i sin helhet tillbaka eftersom ny avdragsrätt inte medges vid uttagsbeskattningen. Däremot anses bestämmelserna om uttagsbeskattning innebära att full skatt skall erläggas vid uttaget även om den skattskyldige vid förvärvet endast haft partiell avdragsrätt för ingående skatt (jfr prop. 1993/94:99 s. 141). De svenska bestämmelserna om när uttag avseende varor skall anses föreligga återfinns alla i 2 kap. 2 och 3 §§ ML. Vid uttagsbeskattningen är varorna i princip obelastade med mervärdesskatt eftersom uttagsbestämmelserna förutsätter att den skattskyldige haft rätt till avdrag för eller återbetalning av den ingående skatten vid förvärvet av varan (2 kap. 3 § ML). Bestämmelserna i 2 kap. 2 § ML om uttag av varor innebär följande. 2 kap. 2 § 1 ML avser fall då den skattskyldige tillgodogör sig en vara ur verksamheten för privat ändamål, dvs.