prop · GI03220 · 1995-01-01 00:00:00 — Förändring av eget kapital -3,8 -3,5 7,1 -1,7 varav - Kommuner -5,5 - Landsting 1,5 - Kyrkokommuner 2,1 - 0,1 Förändring av eget kapital - exkl. pensionsskuldsförändringar 19,3 9,6 1 Särredovisas första gången . Källa: och . Endast för har kommunsektorn enligt ovanstående resultaträkning uppvisat ett positivt resultat. visade det finansiella sparandet ett stort överskott medan resultatet enligt resultaträkningen innebar ett mindre underskott. Förklaringen är att det för uppstod en periodiseringseffekt i resultaträkningen på grund av omläggningen av statsbidragssystemet. Förändringen av det egna kapitalet är det viktigaste resultatmåttet. Detta mått uppvisar dock brister i jämförbarhet mellan åren på grund av att successivt allt fler redovisar förändringen av pensionsskulden i resultaträkningen. I nedan- stående diagram visas i stället resultat efter skatteintäkter och finansnetto, resultat 2, i förhållande till skatteintäkter och generella statsbidrag. Detta nyckeltal visar hur stor andel av skatteintäkterna och statsbidragen som resterar när de löpande kostnaderna täckts. Diagram 2.1 Resultat 2 som andel av skatteintäkter och generella statsbidrag Källor: , Kommunsektorns resultat förbättrades enligt ovanstående från till . minskade det till , vilket dock innebär ett bättre resultat för sektorn jämfört 1990 och 1991. Kommunsektorns ekonomiska ställning redovisas nedan. Tabell 2.7 Balansräkning Miljarder kronor, löpande priser Tillgångar Omsättningstillgångar 59,1 65,9 78,6 80,7 Anläggningstillgångar 277,3 294,9 306,9 327,7 Summa 336,4 360,9 385,5 408,4 Skulder och eget kapital Kortfristiga skulder 55,6 62,8 65,5 70,4 Redovisad pensionsskuld 13,0 55,0 102,8 116,3 Övriga långfristiga skulder 59,3 67,2 69,1 74,0 Eget kapital 208,5 175,9 148,1 147,6 - exkl. pensionsskuld 221,5 230,9 250,9 263,9 Summa 336,4 360,9 385,5 408,4 Källor: och . Kommunsektorns tillgångar ökade med . Nettoinvesteringarna, dvs. med avdrag för investeringsbidrag har uppgått till ca . Balansräkningen visar att det egna kapitalet har minskat kraftigt. Detta förklaras av att allt fler kommuner och landsting redovisar pensionsskulden i balansräkningen. I nedanstående diagram visas soliditetens utveckling exklusive pensionsskulden. Soliditeten visar hur stor andel av tillgångarna som finansierats med eget kapital. Diagram 2.2 Soliditetsutveckling Källor: , Soliditetsnivån har varit relativt . Diagrammet visar att ca två tredjedelar av tillgångarna finansierats med egna medel om pensions- skulden exkluderas. Inkluderas pensionsskulden uppgår soliditeten till . Kommunerna utgör ekonomiskt sett den största delen av kommunsektorn. Ca två tredjedelar av sektorns verksamhet bedrivs i kommunerna. Resul-tatutvecklingen för kommunerna redovisas i tabell 2.8. Tabell 2.8 Resultaträkning Miljarder kronor, löpande priser Verksamhetens intäkter 103,5 114,5 123,8 81,8 Verksamhetens kostnader -215,8 -234,1 -263,2 -264,0 Verksamhetens nettokostnader -112,3 -119,6 -139,4 -182,3 Skatteintäkter 114,8 126,8 160,9 160,6 Generella statsbidrag 6,5 5,0 4,1 35,9 Finansnetto -4,1 -4,3 -5,1 -3,3 Resultat efter skatte- intäkter och finansnetto 4,9 7,9 20,5 10,9 Avskrivningar -7,1 -11,0 -8,6 -8,8 Förändring av pensionsskuld1 -8,2 -6,7 Extraordinära poster 1,4 -0,9 0,1 -0,9 Förändring av eget kapital -0,8 -4,0 3,7 -5,5 - exkl. pensionsskuldsförändr. 1 Särredovisas första gången . Källor: och . Förändringen av eget kapital uppgår till minus . Det bör dock noteras att det framförallt var kommunerna som påverkades av den periodiseringseffekt som angavs i avsnitt 2.3.1. I diagrammet nedan redovisas resultat efter skatteintäkter och finansnetto, resultat 2, som andel av skatteintäkter och generella statsbidrag. Diagram 2.3 Resultat 2 som andel av skatteintäkter och generella statsbidrag Källor: , En tydlig resultatförbättring skedde . försämrades dock resultatet och då återstod av skatteintäkterna och statsbidragen då de löpande kostnaderna täckts. Enligt en av Svenska Kommun- förbundets gjord undersökning beräknas resultat ungefär motsvara nivå. Det finns stora variationer i resultat mellan enskilda kommuner. redovisade 20 kommuner ett negativt resultat efter skatteintäkter och finansnetto. Detta innebär att de måste finansiera samtliga investeringar och en del av de löpande kostnaderna med lån, försäljning av anläggningstillgångar eller minskat rörelsekapital. fanns det kommuner som visade mycket goda resultat, exempelvis hade 12 kommuner ett resultat 2 som översteg av skatteintäkter och generella statsbidrag. Kommunernas ekonomiska ställning visas i följande balansräkning. Tabell 2.9 Balansräkning Miljarder kronor, löpande priser Tillgångar Omsättningstillgångar 44,0 48,0 56,7 50,7 Anläggningstillgångar 200,3 212,3 225,3 246,1 Summa 244,3 260,3 281,9 296,9 Skulder och eget kapital Kortfristiga skulder 39,1 44,7 47,8 51,3 Redovisad pensionsskuld 10,8 38,3 58,0 62,5 Övriga långfristiga skulder 49,6 54,0 59,4 65,8 Eget kapital 144,8 123,3 116,8 117,4 - exkl. pensionsskuld 155,6 161,6 174,7 179,8 Summa 244,3 260,3 281,9 296,9 Källor: och . Balansräkningen visar att kommunernas eget kapital minskat . Detta beror på att den redovisade pensionsskulden har ökat. De totala skulderna, exkl. pensionsskulden, har dock ökat snabbare än tillgångarna. Därigenom har soliditeten, även exklusive pensionsskulden, försämrats något , se nedanstående diagram. Diagram 2.4 Soliditetsutveckling Källor: , Inkluderas pensionsskulden uppgår soliditeten till . Samtliga kommuner redovisar inte denna skuld i balansräkningen vilket medför att måttet egentligen är lägre. Nettoinvesteringarna uppgick till . Kommunernas försäljning av anläggningstillgångar uppgick till . Detta var en halvering jämfört med . Kommunernas borgensförbindelser uppgick vid utgången av till . Borgensförbindelserna har ökat med . Den största delen av borgensförbindelserna; , avsåg borgen till kommunala bolag. Den kommungrupp som har högst borgensåtagande per invånare är förortskommunerna, beroende på expansionen i bostadsbyggandet . bedrivs av kommunsektorns verksamhet av landstingen. Resultatutvecklingen i landstingen redovisas nedan. Tabell 2.10 Resultaträkning Miljarder kronor löpande priser Verksamhetens intäkter 15,1 18,9 24,4 23,6 Verksamhetens kostnader -117,1 -123,4 -112,8 -111,8 Verksamhetens nettokostnader -102,0 -104,5 -88,3 -88,3 Skatteintäkter 83,4 94,3 91,3 90,1 Generella statsbidrag 18,0 16,1 7,2 9,3 Finansnetto 0,0 -1,0 -0,2 0,1 Resultat efter skatte- intäkter och finansnetto -0,6 5,0 10,0 11,2 Avskrivningar -3,6 -4,0 -4,5 -4,6 Förändring av pensionsskuld 1 -4,0 -4,6 Extraordinära poster 0,0 -1,5 -0,3 -0,5 Förändring av eget kapital -4,2 -0,5 1,2 1,5 - exkl. pensionsskuldsförändr. 1 Särredovisas första gången . Resultatnivån förändring av eget kapital har visat bättre resultat . Det positiva resultatet för har bibehållits även . Resultat efter skatteintäkter och finansnetto, resultat 2, som andel skatteintäkter och generella statsbidrag redovisas i nedanstående diagram. Diagram 2.5 Resultat 2 som andel av skatteintäkter och generella statsbidrag Källor: , . visar detta nyckeltal att landstingen sammantaget hade ett resultat som innebar att delar av de löpande kostnaderna inte kunde täckas av skattein- täkter och generella statsbidrag. Därefter har trenden visat en positiv utveckling. Landstingen hade goda ekonomiska resultat. Enligt Landstingsförbundets prognoser för försämras dock resultatet och det i diagrammet redovisade resultatmåttet beräknas motsvara ungefär nivå. Samtliga landsting hade ett positivt resultat efter skatteintäkter och finansnetto. Resultatet varierade som andel av skatteintäkter och generella statsbidrag från ner till . Landstingens ekonomiska ställning visas i följande balansräkning. Tabell 2.11 Balansräkning Miljarder kronor, löpande priser Tillgångar Omsättningstillgångar 9,9 12,3 15,3 22,4 Anläggningstillgångar 62,2 66,0 64,0 63,1 Summa 72,1 78,3 79,3 85,4 Skulder och eget kapital Kortfristiga skulder 15,7 16,9 16,3 17,7 Redovisad pensionsskuld 2,1 16,7 44,1 52,7 Övriga långfristiga skulder 8,5 11,1 7,8 6,4 Eget kapital 45,8 33,6 11,0 8,6 - exkl. pensionsskuld 47,9 50,3 55,2 61,4 Summa 72,1 78,3 79,3 85,4 Källor: och . Liksom för kommunerna har det egna kapitalet minskat markant under de redovisade åren. Även för landstingen beror detta på att allt fler redovisar pensionsskulden i balansräkningen. Exklusive denna skuld har landstingens ekono- miska ställning stärkts , se diagram nedan. Diagram 2.6 Soliditetsutveckling Källor: , . Soliditeten, dvs. hur mycket av tillgångarna som finansierats med egna medel, har om pensionsskulden frånräknas förbättrats . Det bör noteras att pensionsskulden har större betydelse för landstingens ekonomiska ställning än för kommunernas bl.a. på grund av att landstingens verksamhet är mer personalintensiv. Inkluderas pensionsskulden minskar soliditeten i landstingen för från till . När det gäller enskilda landsting har majoriteten förbättrat sin soliditet , både inklusive och exklusive pensionsskulden. Landstingen har investerat för . har försäljningen av anläggningstillgångar uppgått till ca . I detta avsnitt redovisas kommunerna inkl. företag, dvs. Nästan alla kommuner bedriver en del av sin verksamhet i kommunägda företag. Även om verksamheten i förvaltningsform svarar för , av koncernkostnaden, är verksamheten som bedrivs i företagsform av sådan omfattning att den är viktig att inkludera för att få en rättvisande bild vid den ekonomiska uppföljningen. Kommunerna skall enligt kommunallagen upprätta en koncernredovisning. Kravet gällde fr.o.m. . Nedan redovisas resultaträkningen för på koncernnivå. Som jämförelse visas också resultaträkningen för verksamhet som bedrivs i förvaltningsform. Tabell 2.12 Resultaträkning Miljarder kronor Verksamhetens intäkter 81,8 155,8 Verksamhetens kostnader -264,0 -307,9 Verksamhetens nettokostnader -182,3 -152,2 Skatteintäkter 160,6 160,6 Generella statsbidrag 35,9 35,9 Finansnetto -3,4 -21,7 Resultat efter skatte- intäkter och finansnetto 10,9 22,6 Avskrivningar -8,8 -16,8 Förändring av pensionsskuld -7,0 -7,2 Extraordinära poster -0,9 -0,7 Förändring av eget kapital -5,9 -2,1 - exkl. pensionsskuldsförändr. 1 För att ett koncernförhållande ska gälla måste kommunerna ha ett väsentligt inflytande över dotterföretagen. Detta har schablonmässigt definierats som att kommunerna bör ha en ägarandel på . Källor: och . Verksamhetens nettokostnader är betydligt lägre på koncernnivå beroende på att verksamheten i högre grad finansieras med avgifter. Däremot är kostnaderna för finansnettot betydligt högre. Detta kan förklaras med högre räntekostnader på grund av att investeringarna i de kommunala företagen i hög grad finansieras med lån. I kommunerna sker finansieringen i stället till övervägande delen med skattemedel. De kommunala företagen äger mycket anläggningstillgångar, vilket medför att avskrivningarna är betydligt högre på koncernnivå. Minskningen av det egna kapitalet var lägre på koncernnivå och uppgår till . Balansräkningen på koncern- respektive kommunnivå visas i följande tabell. Tabell 2.13 Balansräkning Miljarder kronor Tillgångar Omsättningstillgångar 50,8 71,5 Anläggningstillgångar 246,1 512,0 Summa 296,9 583,5 Skulder och eget kapital Kortfristiga skulder 51,3 70,6 Redovisad pensionsskuld 62,5 66,6 Övriga långfristiga skulder 65,7 305,6 Eget kapital 117,4 140,7 - exkl. pensionsskuld 183,1 207,3 Summa 296,9 583,5 Källa: och . Kommunernas tillgångar fördubblas nästan om de kommunala företagen inkluderas. är skulderna på koncernnivå betydligt högre. Sammantaget innebär detta att soliditeten, inkl. pensionsskulden, på koncernnivå uppgår till jämfört för kommunerna. 3.1 Vård och omsorg 3.1.1 Sjukvården minskar kostnaderna och ökar produktiviteten Det övergripande målet för hälso- och sjukvården i är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Till uppgifterna hör att förebygga ohälsa och återfall i tidigare sjukdom, att behandla och bota sjukdom efter utredning och diagnos samt att genom habilitering eller rehabilitering, omvårdnad och smärtlindring lindra effekterna av sjukdom och stödja dem som drabbas av sjukdom. har också anslutit sig till de mål som () angivit för hälsoutvecklingen i programmet Hälsa 2000. Hälsomålen följs där upp genom olika indikatorer. ansvar enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) är att erbjuda en god hälso- och sjukvård som skall: -vara av god kvalitet och tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen, -vara lätt tillgänglig, -bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet, -främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen (3 §). Hälso- och sjukvården har påtagliga samband med socialförsäkringarna och . Genom Ädel-reformen har uppgiftsfördelningen mellan kommuner och landsting inom vård och omsorg förändrats. Omsorgerna om utvecklingsstörda m.fl. flyttas nu över från landsting till kommuner. Även inom stödet till människor med psykiska störningar förändras uppgiftsfördelningen mellan kommuner och landsting. På fem orter i landet bedrivs försök med kommunalt ansvar för primärvården. bedrivs försök med finansiell samordning dels mellan försäkringskassa och hälso- och sjukvården, dels mellan dessa båda och . Hälso- och sjukvården utgör en omfattande verksamhet med ett stort antal specialiteter för varierande typer av behandlingar. Resultatet av insatser inom hälso- och sjukvården kan bl.a. mätas i termer av förbättrad hälsa och livskvalitet. I praktiken sker dock uppföljning av resultaten i sådana termer endast i mycket ringa utsträckning. I allmänhet är man därför i stället hänvisad till att mäta prestationer. Dessa uttrycks i statistiken som läkarbesök och vårddagar inom olika delområden. Vid användningen av dessa mått bör man vara medveten om att de egentligen säger ganska litet om vad som faktiskt åstadkoms i verksamheten. Det totala antalet läkarbesök uppgick till 20,5 miljoner. Antalet har varit praktiskt taget oförändrat . uppgick de till 19,7 och till 19,5 miljoner. Fördelningen av läkarbesöken på sjukhus respektive vårdcentraler har varit i stort sett oförändrad. De förra utgjorde av läkarbesöken. hade denna andel sjunkit till . Därtill kommer ca 4,2 miljoner läkarbesök hos privatläkare samt besök hos före- tagshälsovård, skolhälsovård m.m. Utbyggnaden av primärvården har inte lett till någon större avlastning för sjukhusen vad gäller antalet läkarbesök. Detta beror bl.a. på den läkarbrist som länge rått inom primärvården. Den slutna vården åt- njuter också generellt högre förtroende bland befolkningen, vilket gör att man ofta söker sig till sjukhusen för att få vård. Kostnaden per läkarbesök beräknades till ca i primärvården. Kostnaden för ett läkarbesök på sjukhusmottagningar varierar starkt mellan olika specialiteter. För internmedicin och allmänkirurgi uppgick genomsnittskostnaden till ca . Tabell 3.1 Läkarbesök per 1 000 invånare (exkl. mödra- och barnhälsovård) 1985 1990 1992 1993 Somatisk korttidsvård 1 182 1 Psykiatrisk vård 94 83 80 82 Långtidsvård (70 > år) 151 125 89 97 Allmän medicin 973 1 Övrigt 66 101 151 109 Totalt 2 334 2 291 2 320 2 302 Anm.: ingår ej de kommuner där försök med primärvård pågår. Totalsumman avviker från summan av delarna beroende på beräkningsmetod. Källa: , Välfärdsfakta social 1995. Antalet vårdplatser inom somatisk korttidsvård minskade från 29 500 till 27 900 . Denna minskning har pågått , då antalet vårdplatser i somatisk korttidsvård uppgick till 40 200. Antalet vårddagar har i stort sett följt minskningen i antalet vårdplatser. Antalet intagningar har ändå ökat , vilket sammanhänger med att medelvårdtiden minskat kraftigt. var antalet intagningar oförändrat, medan medelvårdtiden fortsatte att minska. Den kortare medelvårdtiden beror dels på den medicinskt-tekniska utvecklingen, bl.a. inom dagkirurgin, dels på att betalningsansvaret överförts från landstingen till kommunerna inom ramen för Ädel-reformen. Sannolikt har också det ökade inslaget av prestationsbaserad ersättning inom slutenvården bidragit till denna utveckling. Tabell 3.2 Somatisk korttidsvård 1985 1990 1992 1993 Vårdplatser per 1 000 invånare 4,4 3,9 3,4 3,2 Intagningar per 1 000 invånare 169 163 170 169 Medelvårdtid (dagar) 7,5 6,6 5,8 5,5 Vårddagar per 1 000 invånare 1 270 1 080 991 938 Källa: , Välfärdsfakta social 1995. Kostnaderna för en vårddag på sjukhus varierar avsevärt beroende på typ av sjukhus och verksamhet. Enligt Landstingsförbundets beräkningar för är den genomsnittliga kostnaden per vårddag för allmän internmedicin för länsdelsjukhus och för regionsjukhus. Antalet vårdplatser i långtidsvården har också minskat kraftigt . Nedgången beror dock till största delen på Ädel-refor- men, innebärande att 31 000 sjukhemsplatser, motsvarande 27,8 platser per 1 000 innevånare , överfördes till kommunerna (jfr. äldreomsorgen nedan). Medelvårdtiden för de under landstingens ansvar kvarstående geriatriska klinikerna har minskat från 65 . En fortsatt minskning av antalet långvårdsplatser har skett med 1 900 platser. 1985 1990 1992 1993 Vårdplatser per 1 000 inv. 50,9 42,4 11,3 9,5 Intagningar per 1 000 inv. 95 105 60 58 Medelvårdtid (dagar) 185,3 137,8 64,9 58,4 Vårddagar per 1 000 inv. 17 548 14 504 3 912 3 374 Källa: , Välfärdsfakta social 1995. Även antalet vårdplatser i den psykiatriska vården har minskat kraftigt - totalt . var minskningen 900 platser, motsvarande . Antalet intagningar har dock inte heller här minskat lika mycket tack vare kortare medelvårdtider. Andra vårdformer - insatser i öppen vård samt gruppbostäder för senildementa med primärkommunalt huvudmannaskap - har ersatt institutionsvården. Tabell 3.4 Psykiatrisk vård 1985 1990 1992 1993 Vårdplatser per 1 000 inv. 2,5 1,7 1,4 1,2 Antal intagningar per 1 000 inv. 14 13 12 12 Medelvårdtid (dagar) 54,7 40,5 36,2 32,9 Vårddagar per 1000 inv. 777 513 433 403 Källa: , Välfärdsfakta social 1995. Kostnaderna inom hälso- och sjukvården har minskat . Kostnads- minskningen beror delvis på den överföring av hälso- och sjukvårdsverksamheter till kommunerna som skett inom ramen för Ädel-reformen. Beräkningar för visar att den genomsnittliga kostnaden för de som var eller äldre uppgick till ca mot ca per person för de som var . Tabell 3.5 Offentlig hälso- och sjukvård Miljarder kronor 1985 1990 1992 1993 Total kostnad 71,1 108,5 99,5 95,4 - varav investering 5,2 4,6 4,0 3,9 Total kostnad priser 99,7 108,5 90,9 85,0 Kostnad per invånare (kr) 11 927 12 627 10 462 9 720 Anm.: Kostnad per invånare priser Källa: . Kostnaden per person skiljer sig ganska mycket mellan de olika landstingen - i relativa tal från () till () av riksgenomsnittet. De landstingsfria kommunerna uppvisar ännu högre kostnader per invånare, vilket bl.a. sammanhänger med skillnader i verksamhetsavgränsning efter Ädel-reformen. Tabell 3.6 Kostnader Miljarder kronor, priser 1985 1990 1992 1993 Läns- och regionssjukvård 87,77 66,08 68,48 61,06 Primärvård 1 32,68 20,28 15,71 Tandvård 4,63 5,09 5,19 4,78 Investeringar 7,29 4,62 3,96 3,44 Totalt 99,68 108,47 97,9 85,00 1 Ingår i siffran för läns- och regionsjukvård 1985. Minskningen 1990-1993 beror på Ädel-reformen. Källa: , Välfärdsfakta social 1995. Den landstingsanställda personalen i hälso- och sjukvården minskar, med undantag för läkarna som ökat med ca 420 . gick det en offentlig anställd läkare på 448 invånare och en tandläkare på 2 104 invånare. Inräknas de privata läkarna ökar läkartätheten till en läkare per 335 invånare och tandläkartätheten fördubblas. har antalet läkare per person ökat med . Också tandläkartätheten har ökat, om än inte i samma utsträckning. Detta ger internationellt sett en relativt hög täthet. Antalet anställda med medellång vårdutbildning minskade med ca 900 personer och de korttidsutbildade med 9 300. Tabell 3.7 Årsarbetare, tandvårdspersonal 1985 1990 1992 1993 Läkare 16 112 18 731 19 205 19 495 Tandläkare 4 383 4 401 4 190 4 157 Sjuksköterskor 74 536 85 391 77 541 76 626 Undersköterskor, biträden 119 402 125 182 74 376 65 002 Övrig sjukvårdspersonal 1 092 2 134 2 023 1 846 Totalt 215 525 235 839 177 335 167 126 Anm.: Ovanstående uppgifter omfattar ej privat anställd personal. I gruppen sjuksköterskor inräknas sjukgymnaster m.fl. Källa: , Välfärdsfakta social 1995. Någon systematisk återkommande mätning av hälso- och sjukvårdens kvalitet utförs inte. Arbetet med att utveckla metoder och instrument för kvalitetssäkring kommer dock att ges hög prioritet . Bl.a. har en nationell samrådsgrupp för kvalitet i hälso- och sjukvården inrättats med uppgift att verka för att enhetliga mått och metoder utvecklas. I syfte att förbättra tillgängligheten till vården och minska köer och vänte- tider infördes en vårdgaranti. Denna innebär att patienter inom de grupper som omfattas av garantin (höftledsoperationer, operationer mot grå starr, kranskärlsförträngning m.m.) skall erbjudas behandling från det att patienten har satts upp på vårdplaneringslista. har i en rapport (1993:11) redovisat en uppföljning av nationella vård- garanti. Det konstateras där att vårdgarantin har lett till en ökad tillgänglighet och kortare köer. Preliminära uppgifter för tyder dock på att köerna ökat under detta år. Färre kliniker än tidigare klarar tidsgränsen för de tolv diagnoser som omfattas av garantin. Men antalet behand- lingar och ingrepp är praktiskt taget oförändrat. Detta framgår av Landstings- förbundets kartläggning /95. För hela riket ökade antalet väntelistade vårdgarantipatienter till drygt 46 000 personer vid den senaste kartläggningen. Den kraftigaste ökningen ligger på kranskärlsoperationer med kateter (+23 %) Antalet patienter som väntat mer än blev nästan 6 000 fler. (Källa: , Aktuella väntetider). Olika insatser görs också för att mäta patienternas tillfredsställelse med vården. I en studie av ombads äldre att betygssätta svensk sjukvård. Sjukhusen fick därvid medelbetyget 5,0 på en sexgradig skala. satte det högsta eller näst högsta betyget. satte en etta eller en tvåa (: 1993:8). Statskontoret har i en rapport till (Ds 1994:22) i samarbete med av medicinsk metodik redovisat kvalitetsutvecklingen inom sjukvården . Studien begränsas till den slutna korttidsvården (inkl. psykiatri) och öppenvården och bygger på expertbedömningar. I studien konstateras att det är ostridigt att kvalitetsförbättringar skett i nästan alla av de 29 studerade diagnosområdena. Störst är kvalitesförbättringarna i fråga om diagnossäkerhet, behandlingsbarhet, återställda kroppsfunktioner och minskad akut dödlighet. För bl.a. diagnoserna magsår, höftfraktur, förstorad prostata, försliten höft, grå starr, underbensfraktur, klaffel och vård av för tidigt födda barn har stora förbättringar skett. Medellivslängden är bland de högsta i världen, folkhälsoläget är gott, barnadöd- ligheten är låg, kvaliteten i sjukvården hög och likaså förtroendet för sjukvården bland befolkningen. är kostnaderna vid en internationell jämförelse inte onormalt höga. har strukturella förändringar genomförts inom hälso- och sjukvårdsområdet. Kunskapen om vilka effekter dessa förändringar får på kort och är begränsad. Tandvårdsreformen fick som positiv effekt att tandstatusen förbättrades väsentligt. Det förebyggande arbetet har medfört att t.ex. ung- domarna har bra tänder. Statskontoret har i ovan nämnda rapport (Ds 1994:22) redovisat kvalitets- och produktivitetsutvecklingen i sjukvården åren 1960-1992. När det gäller pro- duktivitetsutvecklingen har 50 olika prestationer studerats (inskrivningar, läkarbesök, vårddagar m.m.). Korrigeringar har skett för penningvärdesförändringar, vissa kvalitetsförändringar, vårdtyngden (andel äldre patienter m.m.). ökade resurserna (kostnaderna i fast pris) . Prestationsvolymen (ålderskorrigerad) ökade . Tabell 3.8 Produktivitetsutveckling, procentuell årlig förändring 1980-85 1985-90 1990 1991 1992 -0,2 -1,4 - 2,4 0,5 3,1 Källa: Ds 1994:22 s. 25. 3.1.2Barnomsorgen närmar sig full behovstäckning tog 1985 ett beslut (prop.