prop · GI03165 · 1995-01-01 00:00:00 — Ett samband finns mellan kvalitetsgranskningen och den införda examensordningen. Den års reform gällande studieorganisationen, som för huvuddelen av högskolan bestod av centralt fastställda utbildningslinjer, ersattes genom reformen med en examensordning. Examensordningen är en bilaga till högskoleförordningen och anger vilka examina som högskolorna får utfärda. Vidare anges utbildningens omfattning i antal poäng. För varje examen anges vilka krav som skall uppfyllas för respektive examen samt vilka högskolor som har rätt att utfärda respektive examen. Om universiteten och högskolorna önskar utöka sitt utbildningutbud och införa ytterligare examina utöver vad som redan är angivet i förordningen framförs detta i en framställning till regeringen. Regeringen beslutar efter hörande av , som prövar de kvalitetsmässiga förutsättningarna. Regeringen tar även hänsyn till de ekonomiska förutsättningarna samt det nationella behovet av en utökad examensrätt. Regeringen delar utredningens bedömning att ärenden om tillämpningen av examensordningen, dvs. om rätt för en offentlig högskola att utfärda en viss examen, kan avgöras av i anslutning till dess ansvar för utvärdering och kvalitetsbedömning i allmänhet. skall i sådana fall pröva de kvalitetsmässiga förutsättningarna. Den utökade examensrätten skall rymmas inom redan befintliga resurser. Högskolans möjligheter att fullgöra sina ålagda uppgifter i övrigt skall inte påverkas, dvs. inga föreskrifter av regeringen skall behöva ändras till följd av verkets beslut om examensrätt. Att det skall föreligga ett nationellt intresse av att utvidga examensrätten är en självklar förutsättning. I de fall en utvidgad examensrätt har resursmässiga konsekvenser eller på annat sätt påverkar de av regeringen fastställda utbildningsuppdragen skall högskolan anmäla frågan hos regeringen inom ramen för budgetprocessen. Högskolan bör underställa frågan för den kvalitetsmässiga prövningen. De examensrätter som gäller enligt nu gällande ordning skall gälla även efter nämnda dag. prövningar därefter kommer således att avse förändringar i förhållande därtill. Beslut om återkallelse av examensrätt kan bli aktuell som ett resultat av uppföljnings- och utvärderingsverksamheten. Beslut skall då fattas av , sedan högskolan givits tillfälle till rättelse. Beslut om vilka examina som får avläggas vid bör även i fortsättningen fattas av regeringen. Det regeringen nu har anfört om tillämpningen av examensordningen fordrar en ändring i 1 kap. 11 § högskolelagen (1992:1434). Prövningen av enskilda utbildningsanordnares rätt att utfärda examen skall även fortsättningsvis underställas regeringen i enlighet med lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Beslut i dessa ärenden får nämligen ekonomiska konsekvenser som avser studenternas rätt till studiemedel. Den beredning som utförs av bör föras över till . Detta fordrar ändringar i 6 och 7 §§ i nämnda lag. Beslut om att föra in nya examina i examensordningen bör som fattas av regeringen. I sådana frågor bör normalt verket medverka med utredningar. En annan kvalitetsprövningsuppgift blir aktuell för , om ett av regeringens förslag i årets budgetproposition förverkligas, nämligen om rätt att i vissa fall inrätta professurer också vid högskolor utan fakultet eller konstnärligt utvecklingsarbete. skall pröva om forskningsmiljön vid en högskola är sådan, att högskolan bör ges rätt att inrätta professurer inom ett visst område. En kvalitetsprövningsuppgift som har ett nära samband med examens- rättsprövningarna är den prövning av icke-nordiska eftergymnasiala utbildningar som behöver göras, dels vid beviljandet av studiemedel, dels i samband med tillgodoräknande av utländska utbildningar i (ekvivalering). Enligt 4 kap. 16 a § studiestödsförordningen (1973:418) får studiemedel beviljas för studier på gymnasial och eftergymnasial nivå i ett annat land än de nordiska länderna, om utbildningen kan anses ha en godtagbar standard. Det är CSN:s uppgift att fatta beslut i frågorna. Sedan reglerna för studiestöd ändrades har antalet svenska studenter som läser utomlands ökat kraftigt. /94 var det inte mindre än 14 000 svenska studenter som fick studiemedel för utlandsstudier. Den fortgående kraftiga ökningen av internationella studier, som ett alternativ till studier i , tillsammans med de höga kraven på kvalitetsgranskning i motiverar enligt regeringens uppfattning en översyn av beslutsordningarna. Detta har även påpekats av 93. Det framstår således som önskvärt med hänsyn till den förväntade framtida utvecklingen att låta de bedömningar som görs av kvaliteten på icke-nordiska eftergymnasiala utbildningar ske på ett sammanhållet och likvärdigt sätt med de bedömningar som görs för utbildningar på motsvarande nivå i . Sakbedömningen bör då göras av en och samma myndighet och avse alla utbildningar där studiemedel kan förekomma. Därmed förbättras förutsättningarna för en likvärdig bedömning och för rättvisa mellan studerande som läser i och studerande som läser utom- lands. Regeringen har i det föregående angivit att kvalitetsbedömningar av högskoleutbildningar i skall göras av . Kvalitetsbe- dömningen av utländska utbildningar på eftergymnasial nivå i samband med beviljande av studiemedel bör således även göras av Högskoleverket.Genom att prövar kvaliteten på utländska utbildningar redan när studiemedelsfrågan aktualiseras förbättras också förutsättningarna för att senare avgöra om utbildningen kan tillgodoräknas i Sverige.Till frågan om ekvivaleringen återkommer regeringen i det följande. Liksom sin högskoleämbetet har VHS ansvar för vissa internationella frågor. De uppgifter som skall fullgöras är förmedlande och koordinerande uppgifter för internationellt utbildningssamarbete enligt regeringens bestämmande samt bedömningar av utbildningar vid utländska universitet och högskolor enligt vad som är särskilt föreskrivet. Det är önskvärt att nu till samla centrala myndighetsuppgifter som är till stöd för och främjar universitets och högskolors internationella kontakter samt rörlighet och utbyte för studenter, lärare och forskare. pågår en verksamhet med ekvivalering av utländska högskoleutbildningar. Verksamheten, som började som en försöksverksamhet, visade sig snabbt fylla ett stort behov, främst för invandrare som kommer till med en avslutad universitetsutbildning och som har svårigheter på arbetsmarknaden på grund av att arbetsgivare inte kan bedöma värdet på den aktuella utbildningen. Enligt skollagen är vidare VHS den myndighet som värderar utländska lärares kompetens. VHS svarar också på frågor från enskilda studenter som behöver råd om utländska universitets och högskolors utbildningar i förhållande till de svenska, en kunskap som delvis utvecklats genom ekvivaleringarna av fullständiga utbildningar men också i anslutning till VHS uppgift att fungera som nationellt organ för tillämpningen av internationella konventioner. Som följd av erkännade av respektive konventioner om erkännande av examina är VHS sålunda svenskt () för och National Information Body för . VHS fungerar också som svensk kontaktpunkt i av () och är svenskt informationscentrum för direktiven /48/EEG och 92/51/EEG om allmänt erkännande av examina och för direktivet 85/384/EEG om arkitekter. Samtliga dessa uppgifter har anknytning till varandra och bör övertas av . Detta fordrar ändringar i 2 kap. 4 och 4 a §§ skollagen. Inom EU finns en rad utbildnings- och forskningsprogram som spelar en allt mer central roll i det europeiska samarbetet för högre utbildning och forskning. skall på samma sätt som VHS för Comett- och Erasmus-programmen ha uppgiften att vara svensk kontaktpunkt eller nationellt kontor för alla EU:s utbildningsprogram, som riktar sig till universitet och högskolor. Denna uppgift kommer att närmare preciseras i särskilda uppdrag för varje program. En fråga som behandlats i promemorian (Ds 1993:76) Utlandsstudier och internationella utbildningkontakter är vem som skall ansvara för information till utlandet om svensk högre utbildning. 93 föreslår att denna uppgift skall fullgöras av tillsammans med . Regeringen, som delar denna uppfattning, anser att huvudansvaret därvid skall åvila . I promemorian Utlandsstudier och internationella kontakter behandlades också frågan om vem som skall ha ansvaret för information till svenska studenter om studier i utlandet och förutsättningar för sådana studier. sköts denna uppgift av såväl VHS som CSN. Eftersom de båda myndigheterna har olika uppgifter enligt regeringens förordningar, har de också olika utgångspunkter för sin information. 93 föreslår i denna fråga att VHS uppgifter förs över till det nya verket och att de båda myndigheterna får ett gemensamt informationsuppdrag. Regeringen instämmer i detta förslag och anser, att huvudansvaret även här skall åvila . Nationell information spelar en viktig roll för allmänhet och enskilda individer i ett decentraliserat högskolesystem. bör få informationsuppgifter av flera olika slag. Det bör vara en uppgift för att svara för information om högskolornas samlade utbildningsutbud till ledning för presumtiva studerande. Varje högskola svarar självklart för sin information men det behövs också en samlad neutral information som ger grundläggande upplysningar om alla högskolor och deras utbildningar. Denna aspekt gäller även för information till utlandet. Målet måste vara att tillgodose så mycket som möjligt av informationsbehoven med hjälp av datortekniken och skriftligt material. Det är dock viktigt att har resurser också för att kunna besvara - muntligt eller skriftligt - allmänna frågor om högskoleutbildning, som inte kan hänföras till en viss högskola. Det är nödvändigt att en nationell information om utbildningsutbudet garanteras, som är oberoende av hur antagningen till olika utbildningar är organiserad. Detta kan bara ske om ansvaret läggs på . En rationell samverkan och arbetsfördelning när det gäller information bör kunna utvecklas mellan verket och dem som ansvarar för antagningen. Det informationsuppdrag, som VHS f.n. har enligt sin instruktion, nämligen att svara för allmän information i samhället om högskolan och dess verksamhet, bör föras över till . Hit hör inte minst att i lättillgänglig form presentera data, fakta och resultat från uppföljningen och utvärderingen. Vidare bör VHS uppgift att stimulera intresset för högre utbildning och forskning ingå i uppgift. Som en följd härav förs VHS uppgift inom det s.k. över till . Som regeringen tidigare nämnt är det en grundförutsättning för resurstill- delningssystemet att medel tilldelas direkt till högskolorna genom beslut av regeringen i anslutning till beslut om mål och uppgifter och krav på resultat. Detta gäller även när mer speciella önskemål eller viljeinriktningar är aktuella. Sådana tas normalt in i budgetprocessen och tillgodoses inom ramen för uppdragen till högskolorna och den normala medelshanteringen. I den mån statsmakterna vill göra särskilda satsningar, bör emellertid den centrala myndigheten genom särskilt beslut av regeringen kunna ges i uppdrag att fördela medel enligt de riktlinjer som anges av regeringen. Regeringen kan också i de särskilda fall där det är behövligt uppdra åt att komma in med underlag som regeringen behöver för att själv kunna fatta fördelningsbeslut. bör svara för sådana rent administrativa samordningsinsatser inom högskoleområdet som är nödvändiga till följd av nationella beslut eller initiativ. En administrativ funktion fullgörs av VHS när det gäller universitetsdatornätet SUNET, som leds av en styrelse utsedd av högskolans båda rektorskonferenser. Särskilda medel anvisas till SUNET. Det är regeringens uppfattning att det är en nationell angelägenhet att SUNET bevaras och utvecklas. Intill dess formerna för en fastare högskolesamverkan blivit klarlagda i sin helhet anser regeringen att den nuvarande ordningen bör bibehållas och att i vart fall under /96 skall fullgöra VHS nuvarande administrativa roll. Högskolorna har självklart ansvaret för alla insatser för att utveckla kompetensen hos sin personal i olika avseenden. har staten centralt ett ansvar för utbildning av och utvecklingsinsatser för sina myndighetschefer. Utbildning ordnas sålunda för nytillträdande chefer. Mycket av utbildning och utveckling också för högskoleledningarna bör kunna genomföras av högskolorna i samverkan. har chefsutvecklingsinsatser genomförts i regi av . Det bör i fortsättningen vara en uppgift för att bevaka behovet av och intresset för gemensamma chefsutvecklingsinsatser inom högskolesektorn och vidta de åtgärder som framstår som motiverade. Det är en myndighetsuppgift att svara för det särskilda nationella urvalsinstrument, som högskoleprovet utgör. bör därför överta denna uppgift från VHS. I uppföljnings-, utvärderings- och tillsynsansvar måste ligga en befogenhet att begära de uppgifter och den medverkan i övrigt från högskolorna, som behövs för att det nationella uppdraget skall kunna fullgöras. 4.5.12 Årlig rapport m.m. Verkets redovisning av utvärderingar, uppföljningar m.m. och förslag av olika slag behöver planeras och inlämnas med hänsyn till vad som krävs i varje enskilt fall. En större allmän samlad rapport en gång framstår dock som lämplig. I den kan då mer samlat redovisas data och resultat från uppföljning, utvärdering, analyser och utredningar. En sådan rapport bör ges in så att den kan beaktas i budgetdialogen mellan departement och högskolor och i arbetet med budgetpropositionen i övrigt.Ovanstående innebär inte något undantag från kravet att som alla andra myndigheter skall lämna årsredovisning till regeringen innehållande bokslutsuppgifter och resultatredovisning rörande den egna myndigheten. får uppgifter av mycket bred karaktär. Verket skall vara stabsorgan åt regeringen, sektorsorgan och tillsynsmyndighet inom ett verksamhetsfält som är både stort, mångskiftande och i flera avseende speciellt i samhället. Kraven på ledningen kommer därför att bli stora. I många frågor kommer att krävas både operativ och strategisk ledningsförmåga, som andra frågor kommer att kräva överblick, insikt, råd och stöd i beslutsprocessen. Regeringen finner att den ledningsform som har de bästa förutsättningarna att uppfylla kraven är styrelsemodellen verksledningsbeslut, dvs. med en generaldirektör och en styrelse med ett delat ansvar inför regeringen. I styrelsen behövs bl.a. studentmedverkan. Ansvarsfördelningen mellan generaldi- rektören och styrelsen liksom frågor om ordförandeskapet i styrelsen fastläggs av regeringen i instruktionen för . För att avlasta generaldirektören och ge särskilt stöd vid uppbyggnaden av den nya myndigheten bör någon annan än generaldirektören vara ordförande i styrelsen. Formella möjligheter att överklaga och få sin sak prövad är traditionellt en grundpelare när det gäller enskildas rättssäkerhet i förhållande till statliga myndigheter. Överklaganderätten har begränsats bl.a. inom högskolans område. Det är i första hand tjänstetillsättningsbeslut och vissa beslut som gäller tillträde till utbildning som kan överklagas. 93 har anmält att utredningen bedömer att det finns skäl att vidga överklaganderätten i vissa avseenden. Regeringen delar denna uppfattning och avser därför att ta upp denna fråga till prövning när 93:s förslag i antagningsfrågorna föreligger. Detta gäller även frågan om att kunna överklaga beslut att ta ut avgifter av studenter med stöd av avgiftsförordningen (1992:191). har fått ställning som särskild myndighet på grund av de särskilda krav som ställs på sammansättningen av organ, som skall avgöra överklagandeärenden. Detta förhållande motiverar ett bibehållande av nämnden som en särskild myndighet. Motsvarande gäller för . anser regeringen att det finns skäl för att skall tillhandahålla kansliresurser för de båda nämnderna. På så sätt skapas bättre utvecklingsmöjligheter för personalen och även möjligheter för att mera rationellt utnyttja personal med juridiskt inriktad kompetens för olika uppgifter. För att med förbehåll för beslut förbereda inrättandet av avser regeringen att med det snaraste ombesörja att en särskild utredare tillkallas. Regeringens förslag i det följande om anslag m.m. för de olika myndigheterna avses ge den resursmässiga utgångspunkten. De ändrade förutsättningarna för beviljande av studiemedel för utlandsstudier innebär en viss överföring av uppgifter från CSN till . Det bör ankomma på den nämnde särskilde utredaren att överväga hur denna förändring skall genomföras och lägga fram de förslag som kan föranledas. Vidare behöver arbetsuppgifter på informationsområdet i förhållande till CSN respektive preciseras. Också denna fråga bör prövas av den särskilda utredaren. Utredaren skall även få i uppdrag att svara för förberedelserna för den avsedda ombildningen av VHS. En särskild utredare bör få i uppdrag att lägga fram de förslag som behövs för slutligt ställningstagande till det av rektorsorganisationerna föreslagna servicebolaget. Uppdraget att i erforderlig omfattning avsluta verksamheter och svara för personalfrågor och andra administrativa frågor för , Rådet för grundläggande högskoleutbildning och senare VHS bör ges till en särskild utredare. Regeringen erinrar om de nya bestämmelser i lagen (1982:80) om an- ställningsskydd som gäller vid övergång av en verksamhet från en arbetsgivare till en annan (se prop. 1994/95:102). 6 Anslagsfrågor för /96 I årets budgetproposition har anmälts om att frågan om ändring av den centrala myndighetsstrukturen inom universitets- och högskolesektorn är under beredning. I avvaktan härpå har oförändrade anslagsmedel - med undantag av justering av anslagen med hänsyn det förlängda budgetåret till - redovisats under respektive myndighet. Det gäller anslagen till , Verket för högskoleservice, inklusive , Rådet för grundläggande högskoleutbildning samt Rådet för forskning om universitet och högskolor. Sammanlagt har beräknats i budgetpropositionen för dessa myndigheter. Regeringen återkommer till anslagen för berörda myndigheter. Med hänvisning till vad som tidigare redovisats beträffande fördelningen av verksamheterna mellan myndigheterna har den preliminärt beräknade summan fördelats. På grund av de nya uppgifter främst i fråga om tillsyn, utredning, bevakning, analys och information har därutöver resurserna för förstärkts med för hela budgetåret. Därutöver har till beräknats för medel för tidsbegränsade uppdrag för kulturarbetare knutna till främst naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk fakultet (prop. 1994/95:100, bil. 9 s. 105). Förslaget innebär att det anslag som redovisats i budgetpropositionen 1994/95:100, bil. 9, avseende (C 51. ), Verket för högskoleservice (C 52. ), (C 53.) samt Rådet för grundläggande högskoleutbildning (C 54.) ersätts av följande anslag. C Universitet och högskolor m.m. Nytt anslag (förslag) 240 000 000 varav 160 000 000 har beräknats för uppgifter avser vad som - utifrån de gällande principerna för styrning av högskolesystemet - är nationella intressen. Uppgifterna skall svara mot behov eller intressen hos statsmakterna eller andra centrala aktörer. De skall också grundas på att statsmakterna har ett ansvar för att allmänhetens eller enskilda individers behov, intressen eller rättigheter blir tillgodosedda. skall även svara för kanslifunktioner åt och . Resurser 1995/96 Med hänvisning till de arbetsuppgifter som enligt regeringens förslag skall ha ansvar för beräknas anslagsbehovet till . I detta belopp ingår även vissa medel för de gemensamma kanslifunktionerna med och Avskiljandenämnden.De uppdragsfinansierade verksamheterna, som finns inom VHS, har delvis finansierats med VHS medel. Detta gäller dels för antagning av utomnordiska studenter, dels för verksamheter där övergången till uppdragsfinansiering ännu inte helt har genomförts. Enligt hittillsvarande planering, skall övergången till full uppdragsfinansiering för servicefunktionerna vara helt genomförd till (prop. 1993/94:100, bil. 9, s. 227) bör därför ges möjlighet att bedöma om vissa serviceuppgifter bör bekostas av verket. bör få disponera det anslagssparande som kan komma att finnas på ramanslaget till VHS för innevarande budgetår och de reservationer som kommer att finnas på anslagen till och Rådet för grundläggande högskoleutbildning. Under anslaget till har även beräknats medel för avvecklingskostnader för , Rådet för grundläggande högskoleutbildning och för VHS. Verket för högskoleservice, uppdragsverksamhet Nytt anslag (förslag) 1 000 Verket för högskoleservice skall vara en uppdragsmyndighet för medverkan vid antagning av studenter, upphandling, juridisk rådgivning samt administrativ utveckling/ADB. Regeringen begär ett bemyndigande av att lägga ned verket så snart en överföring av verksamheterna till ett servicebolag kan ske. Resurser 1995/96 VHS har - liksom sin föregångare och högskolor - uppdrag också utanför högskolan och farhågor har framförts för att detta skulle försvåras vid en ändrad organisation. VHS träffar på eget initiativ bl.a. ramavtal för avrop - ca 30 stycken - på olika produkter. Många av avtalen gäller för hela statsförvaltningen. Regeringen utgår emellertid från att både verket och ett senare organ även i fortsättningen skall kunna utnyttjas också för uppdrag från andra sektorer. Möjligheterna att även fortsättningsvis teckna ramavtal för hela statsförvaltningen bör därför uppmärksammas i det fortsatta arbetet. Med hänsyn till att verket skall vara en uppdragsmyndighet föreslås ett 1 000-kronorsanslag. D Nationella och internationella forskningsresurser Rådet för forskning om universitet och högskolor 1993/94 Utgift 7 218 052 Reservation 785 499 1994/95 Anslag 7 846 000 1995/96 Förslag 12 149 000 Varav 8 100 000 beräknats för Från anslaget bestrids kostnader för den verksamhet som Rådet för forskning om universitet och högskolor bedriver. Rådet för forskning om universitet och högskolor har till uppgift att främja och stödja forskning och utvecklingsarbete som har långsiktig relevans för universitet och högskolor. Rådet skall i sin verksamhet särskilt beakta behovet av återföring av forskningsresultaten till universitet och högskolor. Rådets stöd till forskning skall främja effektiv verksamhet på hög internationell nivå. Rådets årsredovisning visar att de angivna målen uppfyllts. Resurser 1995/96 Rådet för forskning om universitet och högskolor bedriver en viktig verksamhet av stort värde för universiteten och högskolorna. Det forskningsområde som rådet finansierar har etablerats inom vetenskapssamhället. Rådet och rådets forskare är engagerade i ett omfattande internationellt samarbete. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsråden , ordförande, , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1994/95:165 Ett högskoleverk.