prop · GI0353 · 1995-01-01 00:00:00 — Senaste tidpunkterna för beslut och för utsändande av underrättelser om omräkning samordnas med motsvarande förfarande vid den allmänna och särskilda fastighetstaxeringen. fattar således beslut om omräkning under taxeringsåret och sänder ut underrättelser härom . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser lämnar förslaget utan erinran. Länsrätten i anser att beslut om omräkning inte bör meddelas fastighetsägaren med grundläggande beslut vid allmän och särskild fastighetstaxering. Ståndpunkten motiveras med att risken för att fastighetsägaren riktar sitt missnöje mot omräkningen i stället för den grund- läggande fastighetstaxeringen framstår som stor. Länsrätten föreslår därför att beslut om omräkning fattas under taxeringsåret och att underrättelse om detta beslut samordnas med översändandet av skattsedel på slutlig skatt . Skälen för regeringens förslag: Som tidigare nämnts har en ny organisation för fastighetstaxeringen införts fr.o.m. AFT 1994. Därmed har en anpassning skett av förfarandet vid fastighetstaxeringen till vad som gäller vid inkomsttaxeringen. Således har fastighetstaxeringsnämnderna avskaffats och beslutsfattandet överförts till skattemyndigheten. Omprövning och överprövning sker numera enligt de regler som gäller för inkomsttaxeringen. Det nya omräkningsförfarandet kan därför i administrativt och organisatoriskt avseende anknyta till nuvarande regler i FTL och FTF. Genomförandet av själva omräkningsarbetet är i huvudsak avsett att ske med användning av ADB. Det kommer att tillgå så att de vid allmän eller särskild fastighetstaxering åsatta basvärdena i princip automatiskt omräknas med föreskrivna registrerade omräkningstal. Beslutsfattaren kan därefter använda resultatet som omräkningsbeslut och för underrättelse till ägaren om omräkningen. Arbetsuppgiften kommer därigenom att bli relativt begränsad. Det torde därför vara mest ändamålsenligt om denna del i omräkningsarbetet åläggs den organisation som skall hantera den allmänna och särskilda fastighetstaxeringen, dvs. Förslaget föranleder en ny paragraf, 33 kap. 1 § FTL. Vad angår tidpunkterna för och innehållet i besluten och underrättelserna kan följande bedömning göras. Reglerna för taxeringsförfarandet återfinns i 20 och 28 kap. FTL. Enligt dessa skall skattemyndigheten meddela grundläggande beslut om taxering av fastighet och om ny sådan taxering under taxeringsåret. Fastighetsägaren skall underrättas om dessa beslut under taxeringsåret. I promemorian har det ansetts lämpligt att tidsmässigt helt synkronisera förfarandet med den allmänna och särskilda fastighetstaxeringen. På så sätt finns möjlighet att sända ut samtliga underrättelser om omräkning tillsammans med eventuella andra underrättelser om fastighetstaxering . Att såsom en remissinstans föreslagit skjuta på beslut och utsändandet av underrättelser om omräkningen har vissa fördelar. Det kan dock te sig märkligt för den enskilde att erhålla ett nytt taxeringsvärde med en skattsedel avseende ett tidigare inkomstår samt att få detta nya värde så sent att endast några månader återstår till att ett nytt omräkningstal blir aktuellt. Risken för att överklagande sker i onödan av både beslut om basvärde respektive taxeringsvärde blir också större. Regeringen anser därför att promemorians förslag inte bör frångås. Det föreslås således att skattemyndigheten skall fatta beslut om omräkning under taxeringsåret och sända ut underrättelser. Reglerna bör tas in i 35 kap. 1 och 3 §§ FTL. I underrättelserna bör stå vad som skall iakttas av den som vill överklaga skattemyndighetens beslut. Omräkningsbeslutets innehåll bör omfatta taxeringsvärdet, omräknade delvärden och omräknade värden av värderingsenheter samt även de omräkningstal som använts. Vidare bör också avrundningsregler införas, motsvarande dem vid den allmänna fastighetstaxeringen enligt 20 kap. 4 § andra stycket FTL. Således skall omräknade värden av en enskild värderingsenhet anges i fulla tusental kronor. Bestämmelser av detta slag bör tas in i 35 kap. 2 § FTL. 4.2.2 Förberedelsearbetet inför omräkning Regeringens förslag: Beslut om föreskrifter om förberedelsearbetet för omräk- ning meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer året före taxeringsåret. Beslut om indelning i prisutvecklingsområden och om omräkningstal meddelas på samma sätt året före taxeringsåret. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser lämnar förslaget utan erinran. RSV påpekar att de nya omräkningstalen beslutas för sent för att de skall kunna beaktas vid s.k. "stående jämkning" av preliminär skatt. Skälen för regeringens förlag: I linje med vad som sagts om att nuvarande administrativa regler skall ligga fast borde således även reglerna avseende förberedelsearbetet för omräkningen i huvudsak överensstämma med de förberedelseregler som gäller för övrig fastighetstaxering. Detta är emellertid inte möjligt med hänsyn till att förberedelseförfarandena inte överensstämmer. Föreskrifter för förberedelsearbetet kommer att behövas även för omräkningen. För den allmänna fastighetstaxeringen skall sådana föreskrifter beslutas av RSV andra året före taxeringsåret enligt 19 kap. 1 § FTL. Reglerna för omräkningsförfarandet kan med hänsyn till att omräkning sker och förberedelsearbetet därför måste utföras på inte ansluta till vad som där råder. I stället föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer året före taxeringsåret skall besluta föreskrifter om förberedelsearbetet avseende omräkning. Såsom angetts tidigare förutsätts att RSV beslutar dels om indelning i prisutvecklingsområden och dels om omräkningstal. Med hänsyn till den tidrymd som åtgår för arbetet inför fastställande av omräkningstal föreslås att sådana beslut fattas året före taxeringsåret. För nämnda tidsschema vid omräkningen föreslås nya bestämmelser, 34 kap. 1 och 2 §§ FTL. Såsom RSV påpekar kan det nya omräkningstalet inte beaktas vid sådan jämkning av uttaget av preliminär skatt som ges besked om inför det kommande inkomståret. Mot denna nackdel får emellertid vägas intresset av att ha så aktuella taxeringsvärden som möjligt. Ytterligare föreskrifter bör också tas in i FTF. I dessa bör bl.a. anges att skattemyndigheten på lämpligt sätt skall informera om fastställda omräkningstal. Det synes således lämpligt att omräkningstalen offentliggörs, t.ex. i massmedier, så snart de fastställts. Detta skulle underlätta för dem som skall beakta fastighetsskatten vid budgetering samt ha betydelse vid begäran om jämkning av preliminär skatt. 4.2.3 Överklagande av omräkningsbeslut Regeringens förslag: Möjlighet att begära omprövning av och överklaga omräkningsbeslut följer av de regler som gäller vid allmän och särskild fastighetstaxering. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Några särskilda erinringar framförs inte. Skälen för regeringens förslag: Så som förslaget till omräkning har utformats ingår detta förfarande som en del av fastighetstaxeringen. De omprövnings- och överklaganderegler som gäller vid allmän och särskild fastighetstaxering bör därför vara tillämpliga även på omräkningsförfarandet. Som tidigare nämnts bör själva omräkningsbeslutet omfatta taxeringsvärdet, omräknade delvärden och omräknade värden av värderingsenheter samt de omräkningstal som använts. Detta framgår av förslaget till 35 kap. 2 § FTL. I sakprocessen utgörs processföremålet av en enskild fråga. Vid överklagande som uttryckligen avser en delfråga som skall avgöras vid omräkningen är det således enbart denna delfråga som kan bli föremål för prövning. De beslut som fattats vid allmän eller särskild fastighetstaxering prövas inte i sådant fall. Då omräkningstalen är bindande kommer normalt endast uppenbara förbiseenden att prövas, som att fel omräkningstal eller fel värden använts vid beräkningen eller om multiplikationen av omräkningstal och basvärden blivit fel och rättelse inte skett hos skattemyndigheten. , , , och LMV samarbetar i frågor kring fastighetstaxeringen för att rationalisera och effektivisera verksamheten i tekniskt hänseende. Nya tekniska förutsättningar ger möjligheter att genomföra förändringar beträffande fastighetstaxeringen i syfte att minska systemkostnaderna. Inom skatteförvaltningen sker vidare fortlöpande en översyn av regelsystemet. Detta gäller beträffande såväl materiella som formella frågor. Ett mycket viktigt inslag i detta arbete är att - med olika ambitionsnivå i fråga om effektivitet - söka minska administrationskostnaderna. Allmänt sett står fördelar att vinna om myndigheterna kan utnyttja redan befintlig information och på så sätt begränsa de enskildas uppgiftslämnande. Som exempel på det nu sagda kan nämnas de reformer som genomförts i fråga om den årliga inkomsttaxeringen. Den förenklade självdeklarationen infördes vid taxering. Grovt räknat kan denna reform, efter viss omfördelning av resurser, beräknas ha medfört besparingar på ca . Vid taxering kommer inkomsttaxeringen att till stor del grundas på förtryckt material, vilket beräknas medföra ytterligare besparingar på . Såvitt gäller fastighetstaxeringen bygger förfarandet alltjämt på att uppgifter inhämtas från fastighetsägarna även om numera åtskilliga uppgifter förtrycks i deklarationerna. finns ett flertal olika register som innehåller uppgifter om fastigheter. Utredningen har i sitt betänkande (SOU 1994:62 s 68 ff) i detalj redogjort för befintliga register. Här skall endast översiktligt tas upp vissa delar. Fastighetsdatasystemet, FDS, är ett ADB-system med information om landets fastigheter. Uppbyggnaden sker successivt över landet genom systemets införande vid fastighetsregister- och inskrivningsmyndigheter den s.k. Fastighetsdatareformen. CFD har huvudansvaret för såväl FDS som genomförandet av Fastighetsdatareformen. Systemet innehåller i huvudsak två register, ett fastighetsregister med uppgifter om fastigheter, samfälligheter, planer m.m. och ett inskrivningsregister med uppgifter om ägarförhållanden, inteckningar m.m. Efter beslut av riksdag och regeringen pågår dessutom uppbyggnaden av ett basregister över byggnader. Uppläggningen av ett sådant register innebär att byggnader ges identiteter och att rätt adress och rätt taxeringsinformation kopplas till byggnaden. Dessutom innehåller FDS en delkopia av fastighetstaxeringsregistret, FTR. FDS kommer att ha införts vid landets samtliga fastighetsregister- och inskrivningsmyndigheter . Detta får till följd att ändringar i fastighetsindelningen och ägarändringar kan aviseras på ett enhetligt sätt från FDS till fastighetstaxeringen för samtliga kommuner. FTR är det grundläggande registret för fastighetstaxeringen och innehåller sådana fastigheter, samfälligheter och byggnader på ofri grund som är eller skall bli föremål för fastighetstaxering. De huvudsakliga funktionerna i systemet är registervård, årlig taxering, registrering av överklagande o.d. samt service. Med registervård avses bl.a. olika typer av händelser såsom t.ex. förändringar i fastighetsindelning, ägarförhållanden, indelning i taxeringsenheter och bygglov. Ajourhållningen av fastighetsregistret sker hos statliga och kommunala fas- tighetsregistermyndigheter. Förändringar som sker i samband med t.ex. ny- och ombildning av fastigheter uppdateras löpande i FDS. I samband med detta fångas också den information som skall aviseras till FTR. Ansvaret för uppdatering av inskrivningsregistret ligger på inskriv- ningsmyndigheterna. Vid handläggning av t.ex. en ansökan om lagfart handläggs denna direkt i FDS som sedan uppdateras med förändrad information som rör ägandet av fastigheten. skapas automatiskt ett underlag för avisering till FTR. Ajourhållningen av FTR sker genom att förändringar i fastighetens identitet och areal aviseras i samband med fastighetsbildningsförrättning från CFD. Avisering av dessa uppgifter sker på ADB-media . aviseras också ägarförändringar (lagfarter). 5.1.2 Övergång till registerbaserad fastighetstaxering Regeringens förslag: En övergång sker till en registerbaserad fastig- hetstaxering. I de fall ett tillfredsställande uppgiftsunderlag finns kommer fastighetsägarna att tillställas ett förslag till fastighetstaxering med början vid AFT 1996. Den allmänna deklarationsplikten gäller inte i dessa fall. I förslaget till fastighetstaxering finns det nya basvärdet redovisat samt de olika faktorer som har lett fram till detta. Endast den som har synpunkter på förslaget till basvärdet behöver vända sig till skattemyndigheten, SKM, med påpekanden. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna är till övervägande del positiva till eller har inga erinringar mot förslagen om att övergå till registerbaserad fas- tighetstaxering och införa ett förenklat förfarande. Det finns vissa synpunkter på de ekonomiska effekterna. Dessa behandlas i avsnitt 7. Vidare anser flera remissinstanser att det bör krävas ett aktivt godkännande för att förslaget till fastighetstaxering skall läggas till grund för taxering. Som skäl härför framförs bl.a. rättssäkerhetsskäl, att motsvarande system gäller för inkomst- taxeringens förenklade förfarande, den annars ökade risken för felaktiga uppgifter och försämrad kvalitet på taxeringsvärdet samt vikten av det straffansvar som ett aktivt godkännande medför. Flertalet remissinstanser, däribland Datainspektionen, godtar dock utredningens förslag. RSV förordar en modell där erinringar mot eller ett passivt godkännande av ett förslag till fastighetstaxering skall behandlas som allmän fastighetsdeklara- tion. Skälen för regeringens förslag: Förutsättningarna för registerbaserad fastighetstaxering Med registerbaserad fastighetstaxering avses i detta sammanhang en taxering som baserar sig på uppgifter i befintliga register. Registerbaserad fastighetstaxering innebär inte att något helt nytt register måste byggas upp utan att redan befintliga register skall kunna utnyttjas mer rationellt. Komponenter skall således kunna hämtas från olika register med därav följande förenklingsvinster för både enskilda och myndigheter. hantering skall kunna undvikas i allt större utsträckning. Ett väsentligt syfte med registerbaserad fastighetstaxering är besparingsmöjligheterna. Målsättningen är att det arbete som lagts ned bl.a. inför tidigare allmänna fastighetstaxeringar skall kunna återanvändas. Som utredningen framhållit kräver ett registerbaserat förfarande för att fungera smidigt att ett nytt system görs så stabilt som möjligt eftersom möjligheterna att inhämta uppgifter i ett sådant system är mer begränsade än i ett förfarande som bygger på uppgiftslämnande via deklarationer. Stabiliteten i systemet uppnås genom att det så långt möjligt bygger på enahanda omständigheter år . Vidare kräver en registerbaserad fastighetstaxering ett tillför- litligt underlag i så måtto att erforderliga uppgifter finns i framtagbar form i olika register. Det är således både en fråga om att kunna utnyttja ett befintligt material av god kvalitet och att skapa garantier för att detta hålls aktuellt. Några omständigheter som skulle utgöra hinder för en övergång till en registerbaserad fastighetstaxering vid AFT 1996 har utredningen inte funnit. Regeringen delar denna bedömning. Övervägande del erforderligt grundmaterial finns redan hos myndigheterna. Däremot återstår en del problem vad gäller den fortsatta ajourhållningen av det nya systemet för fastighetstaxering bl.a på grund av de förändringar som skett i plan- och bygglagstiftningen. En väl fungerande registerbaserad fastighetstaxering förutsätter att förändringar i fråga om fastigheter och byggnader kommer till SKM:s kännedom. Det är i huvudsak tre förändringar som är av intresse. Hit hör ägarförändringar, ändringar i fastighetsindelningen samt ny,- till- och ombyggnad. Det är av stor vikt att information om byggnadsåtgärder även för framtiden kan fångas in genom uppgiftslämnande från kommunernas sida. Det byggnadsregister som är under uppbyggnad torde kunna utgöra en bas för en sådan rapportering. Den bygganmälan som införts anser emellertid utredningen inte tillförsäkra att tillräck- liga uppgifter kommer in. Utredningen avser att återkomma till dessa problem. Detsamma gäller förenklingar i fastighetstaxeringsförfarandet avseende övriga fastighetskategorier i syfte att underlätta ett registerbaserat förfarande. Till dess utredningens slutliga förslag, som skall redovisas , blir behandlat kommer två olika arbetsmodeller att gälla, en som bygger på ett i princip deklarationslöst förfarande och en som motsvarar det nuvarande. Enligt utredningen kommer olägenheterna härav dock inte bli allt för märkbara. Utredningen utgår vidare från att alla allmänna fastighetstaxeringar kommer att bygga på ett registerbaserat förfarande. En övergång till registerbaserad fastighetstaxering aktualiserar också vissa integritetsfrågor. Bl.a. leder förfarandet till att tämligen detaljerade standarduppgifter lagras utan säker uppdatering. Som utredningen påpekat kan dock förutsättas att förändringar i t.ex. utrust-ningsdetaljer korrigeras på fastighetsägarens initiativ när det kan medföra sänkningar av värdet. Denna risk skall därför inte överdrivas. Regeringen ansluter sig således till utredningens ställningstaganden och har en övergång till en registerbaserad fastighetstaxering som utgångspunkt för det följande förslaget till förenklat förfarande samt övriga rationalise- ringsförslag. Förslagen tar sikte på den allmänna fastighetstaxeringen av småhusenheter . Efter att utredningen lämnat sitt slutbetänkande kan vissa frågor komma att behandlas på nytt. Utformningen av förslag till fastighetstaxering Såsom tidigare påpekats finns till övervägande del erforderligt grundmaterial för att fastställa basvärden (med den terminologi som föreslås i avsnitt 4) redan hos myndigheterna. Förtryckningen i det nya förfarandet kommer att avse de uppgifter som finns lagrade. Kända uppgifter översänds således till fastighetens ägare på en blankett som även skall innehålla ett förslag till basvärde. Det skall likaså framgå för fastighetsägaren hur detta värde räknats fram. Detta leder till att bl.a. fastighetsägarnas medverkan kan begränsas till att dessa får möjlighet att kontrollera material som de tillställs. Vid AFT 1990 utfördes granskningsarbete för 1 800 000 småhusenheter. För den modell som föreslås vid AFT 1996 är volymen deklarationer som kräver någon form av granskning beräknad till sammanlagt endast 1 000 000. Det kan givetvis inte uteslutas att erforderliga uppgifter ibland saknas. I så fall får det tidigare deklarationsförfarandet tillämpas. Den allmänna skyldigheten att avge fastighetsdeklaration utmönstras om förslag till fastighetstaxering erhållits. Efter föreläggande skall deklaration dock alltid avges. När det gäller inkomsttaxeringen har det diskuterats om inte de skattskyldiga passivt skulle kunna godkänna ett förtryckt material. Föredragande statsrådet har dock i denna fråga (prop. 1992/93:86 s 39-40) anfört att det är väsentligt att den skattskyldige på ett aktivt sätt godkänner de förtryckta uppgifterna på deklarationsblanketten. I propositionen, som gäller förfarandet års inkomsttaxering, föreslås heller ingen ändring på denna punkt. Frågan blir då om något motsvarande bör gälla även för fastighetstaxeringens vidkommande. Generellt kan dock två väsentliga olikheter mellan fastighetstaxering och inkomsttaxering noteras. Den sistnämnda taxeringen bygger på uppgifter som i större eller mindre utsträckning varierar . Vidare grundas taxeringen regelmässigt på uppgifter som lämnas av tredje man (arbets- eller uppdragsgivare, banker osv.). Vid fastighetstaxeringen är bilden en annan. Fastighetstaxeringen bygger i normalfallet på hur stor inverkan på värdet fastighetens fysiska egenskaper och läge har. Dessa förhållanden är tämligen konstanta över tiden. En ny beräkning av basvärdet grundar sig således på uppgifter som fastighetens ägare själv lämnat om t.ex. storlek, ålder, standard osv. vid tidigare fastighetstaxeringar. Några ytterligare uppgifter tillförs således inte av utomstående uppgiftslämnare. En viss reservation kan göras för de fall fastigheten har bytt ägare. Nya ägare till fastigheter har emellertid sannolikt ett starkt intresse av att granska de förtryckta uppgifterna som lämnats av en tidigare ägare. Risken för att felaktigheter till nackdel för den nya fastighetsägaren förbigås kan därför antas vara liten. Det främsta skälet mot att ha en form av aktivitet från fastighetsägarnas sida, och då närmast genom att ägaren även om de förtryckta uppgifterna helt godtas skickar tillbaka en blankett med namnunderskrift, är att detta drar med sig en hanteringskostnad för myndigheterna. Utredningen har beräknat denna kostnad till ca för AFT 1996. Flera remissinstanser är kritiska till att ett passivt godkännande skall kunna leda till fastighetstaxering. Datainspektionen har däremot till skillnad från vad som uttalades i fråga om det förenklade förfarandet vid inkomsttaxeringen inte ansett det behövligt med fastighetsägarens underskrift vid det nu föreslagna förenklade förfarandet vid fastighetstaxeringen. Enligt regeringens mening talar övervägande skäl för att en annan modell än den vid inkomsttaxeringen bör kunna prövas vid fastighetstaxeringen. Visserligen finns en risk för att enstaka fastighetsägare får sina fastigheter för lågt taxerade för att de inte rättar felaktiga uppgifter som är till fördel för dem. Denna nackdel får emellertid anses vägas upp av de vinster som görs med det förenklade förfarandet. Dessutom skall kontroll givetvis ske från skattemyn- digheternas sida även vid det nu föreslagna förfarandet. Vad gäller de fas- tighetsägare som anser att felaktiga uppgifter kommer att leda till en för hög taxering eller av annat skäl är missnöjda föreligger möjligheten att inkomma med påpekanden. Om fastighetsägaren missar denna möjlighet ger det numera införda omprövningsinstitutet det skydd som kan behövas av rättssäkerhetsskäl. Det bör påpekas att om fastigheten har fått en ny ägare och förslaget går till den gamla ägaren medför förslaget visserligen att den nya ägaren kan riskera att en fastighetstaxering beslutas på grund av den gamla ägarens passivitet. Den ägare som inte har fått ett förslag till fastighetstaxering är emellertid skyldig att lämna allmän fastighetsdeklaration och situationen bör därför normalt inte uppkomma. Såsom redan framhållits kan dessutom genom omprövningsinstitutet en felaktig taxering ändras. Enligt regeringens mening är det mot bakgrund av redogörelsen ovan möjligt att införa ett förenklat förfarande som innebär att fastighetsägare inte behöver skicka in blanketten i de fall de förtryckta uppgifterna är korrekta och förslaget till basvärde godtas. Bara i de fall fastighetsägaren vill ändra eller tillföra uppgifter behöver han höra av sig till SKM. Med regeringens förslag blir det bara aktuellt att lämna deklaration i de fall tillräckligt underlag inte finns för att åsätta ett basvärde. Slutlig underrättelse skall däremot skickas ut till alla fastighetsägare, oavsett om det förtryckta förslaget godtagits eller inte. Förslaget medför ändringar i 18 kap. FTL vilka anges närmare i det kommande avsnittet. Regeringens förslag: Fastighetsägaren skall ha fått förslaget till fastighetstaxering året före taxeringsåret för att deklarationsplikten skall upphöra. Påpekanden mot förslaget skall ha inkommit . Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har lämnat förslaget utan erinran. RSV anser att tidpunkten före vilken förslag till fastighetstaxering skall ha erhållits för att deklarationsskyldigheten skall upphöra bör ändras från till deklarationstidpunkten året före fastighetstaxe- ringsåret.