prop · GI0370 · 1995-01-01 00:00:00 — Detta skulle emellertid medföra ytterligare risker för bolaget, risker som bolaget inte skulle ha möjlighet att skydda sig mot. Det är inte heller i detta sammanhang motiverat att göra skillnad mellan å ena sidan särskilda firmatecknare enligt bankaktiebolagslagen resp. försäkringsrörelselagen och å andra sidan fullmäktige. Brister i utseendet av en särskild firmatecknare bör därför kunna åberopas mot tredje man även sedan valet blivit registrerat i bank- resp. försäkringsregistret. 15 Ikraftträdande- och övergångsregler Regeringens förslag: De nya bestämmelserna skall träda i kraft . Vissa omfattande övergångsregler införs dock. Ett bank- eller försäkringsaktiebolag som avser att bli privat aktiebolag skall redan före kunna besluta om att från den tidpunkten vara ett privat bank- eller försäkringsaktiebolag. Ett bank- eller försäkringsaktiebolag som har bildats före skall anses som ett publikt aktiebolag, såvida det inte har beslutat att det i stället skall var privat och har erhållit registrering av detta beslut. I fråga om bank- och försäkringsaktiebolag som skall anses som publika aktiebolag skall självmant foga förkortningen (pub) till bolagets firma. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens utom beträffande vissa övergångsregler. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har lämnat förslagen utan erinran. , och har emellertid förordat mer omfattande övergångsregler. Skälen för förslaget: I har medgivits av från ikraftträdande för att införliva EG:s bolagsrättsliga direktiv i lagstiftningen. Ett EU-medlemsskap kan emellertid bli aktuellt redan från . Med tanke på detta finns det ingen anledning att dröja med ikraftträdandet av den nya lagstiftningen. Som nämnts har beslutat om ändringar i bl.a. aktiebolagslagen med anledning av prop. 1993/94:196. Denna lagstiftning träder i huvudsak i kraft . Av praktiska skäl bör vissa av lagarnas bestämmelser kunna tillämpas redan från en tidigare tidpunkt. Det torde inte föreligga några hinder för ett bolag att fatta ett beslut om att bolaget från skall vara privat och ha en sådan firma som föreskrivs för privata bank- och försäkringsaktiebolag. Beslutet måste dock givetvis fattas under det villkoret att de föreslagna bestämmelserna om privata aktiebolag träder i kraft. Något behov av en särskild bestämmelse om detta kan inte anses finnas. Annorlunda förhåller det sig med registreringen av beslutet. För att ett beslut skall kunna registreras i bank- resp. försäkringsregistret fordras att det finns författningsstöd för detta. Lagarnas bestämmelser träder emellertid inte i kraft förrän . Det bör därför meddelas särskilda ikraftträdandebestämmelser som gör det möjligt för registreringsmyndigheten att registrera beslut av de nu aktuella slagen. Dessa frågor kommer att behandlas närmare i författningskommentaren. Det fordras också bestämmelser om hur övriga vid ikraftträdandet befintliga bolag skall övergå till den nya kategoriindelningen. Det kan antas att det alldeles övervägande antalet bolag inom bank- och försäkringsområdet önskar att vara publika aktiebolag. Övergångsbestämmelserna bör därför utformas så att alla bolag inom dessa områden som har bildats före ikraftträdandet anses som publika bolag såvida de inte har beslutat att de i stället vill tillhöra den privata kategorin. Ett bank- eller försäkringsaktiebolag som önskar att vara publikt bolag kommer i så fall inte att behöva fatta något särskilt beslut om detta. Ett bolagsstämmobeslut kommer att vara nödvändigt endast om bolaget avser att bli privat bolag. Det bör också meddelas särskilda övergångsbestämmelser som underlättar för bolagen att anpassa sig till de nya bestämmelserna om firma. En firmaändring skall enligt gällande bestämmelser beslutas av bolagsstämman, varefter bolaget skall ansöka om registrering av den nya firman. Det finns skäl att i viss utsträckning göra undantag från dessa bestämmelser vid den nya lagens ikraftträdande. I fråga om bank- och försäkringsaktiebolag som önskar vara privata bolag kan dock ett sedvanligt beslut- och anmälningsförfarande inte undvaras, bl.a. därför att ett aktiebolag inom dessa områden kommer att vara privat först sedan det själv har beslutat om detta. bör alltså inte kunna ändra firman för ett privat bolag annat än efter anmälan från bolaget. Flertalet bolag torde emellertid inte vara intresserade av att göra andra ändringar i firman än sådana som är nödvändiga för att uppfylla lagens krav ifråga om publika bolag, dvs. ett tillägg av förkortningen "(pub)". Det är i dessa fall inte meningsfullt att tvinga bolagen att ge in en särskild anmälan om firmaändring. bör därför åläggas att vid lagens ikraft- trädande självmant foga förkortningen "(pub)" till bolagens firmor, såvida bo- lagen inte har ansökt om registrering av en firma som uppfyller de krav som uppställs för publika resp. privata bolag och fått en sådan firma registrerad. Beträffande övriga övergångsfrågor anser regeringen, i likhet med Finans- inspektionen, och , att det är nödvändigt att ge bolagen en rimlig tid för att anpassa sig till den nya lagstiftningen efter ett riksdagsbeslut. Dessa frågor kommer att behandlas i författningskommentaren. Den föreskrivna anpassningen till EG:s bolagsrättsliga direktiv på bank- och försäkringsområdet kan inte antas få några kostnadseffekter för det allmänna. 17.1 Förslaget till lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617) För att skydda fordran får en bank 1. på offenlig auktion, en svensk eller utländsk börs eller en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad eller vid exekutiv försäljning köpa egendom som är utmätt eller utgör säkerhet för fordringen, och 2. om det finns anledning att anta att banken annars skulle lida avsevärd förlust, som betalning för fordran överta egendom som utgör säkerhet för fordringen eller annan egendom. Första stycket gäller inte egen aktie, aktie i moderbolag eller bevis om andel i eller tillskott till föreningsbank. I fråga om sparbanks förvärv av bevis om tillskott till garantifond eller grundfond i gäller bestämmelserna i 5 kap. 7 § första stycket sparbankslagen (1987:619). I utbyte mot egendom som har köpts eller övertagits enligt första stycket får en bank förvärva aktier i ett bolag, som bildats för förvaltning av egendomen eller för fortsättande av en med denna driven verksamhet. Har aktier förvärvats enligt första eller tredje stycket får banken, om uppenbar fara föreligger för att banken annars lider förlust, förvärva ytter- ligare aktier i samma bolag. Har aktier förvärvats enligt första, tredje eller fjärde stycket får banken, om aktiebolaget överlåter sina tillgångar på ett annat aktiebolag, byta ut dessa aktier mot aktier i det andra aktiebolaget. Den egendom som banken förvärvat enligt denna paragraf skall avyttras när det med hänsyn till marknadsförhållandena lämpligen kan ske. Egendomen skall dock avyttras senast när det kan äga rum utan förlust för banken. Banken skall till avge en särskild redovisning av egendomen. Ändringen har kommenterats i allmänmotiveringen, avsnitt 10. Minst en månad före ordinarie stämma, i en sparbank dock , skall årsredovisningshandlingarna för det förflutna räkenskapsåret lämnas till revisorerna. När resultaträkningen och balansräkningen blivit fastställda, skall avskrifter av årsredovisningen och revisionsberättelsen sändas in till så snart det kan ske. För en lokal föreningsbank gäller dock en sådan skyldighet endast om inspektionen begär det. Hos en lokal föreningsbank skall, senast efter det att resultat- räkningen och balansräkningen blivit fastställda, avskrifter av årsredovisning och revisionsberättelse hållas tillgängliga hos banken för alla som är intresserade. På avskrift av årsredovisningen som sänds in till eller hålls tillgänglig enligt tredje stycket skall en styrelseledamot teckna bevis om att resultaträkningen och balansräkningen har fastställts. Uppgift skall också lämnas om fastställelsedagen. Beviset skall även innehålla uppgift om stämmans beslut beträffande bankens vinst eller förlust. kan förelägga en eller flera styrelseledamöter att fullgöra skyldigheten att till inspektionen sända in behöriga redovisningshandlingar. I ett nytt sista stycket har införts en möjlighet för att meddela föreläggande för styrelseledamot att fullgöra skyldigheten att till inspektionen sända in behöriga redovisningshandlingar. Att detta föreläggande kan förenas med ett föreläggande om vite framgår av 7 kap. 23 §. Bestämmelsen är föranledd av artikel 6 i publicitetsdirektivet. Enligt denna artikel skall medlemsstaterna föreskriva lämpliga påföljder bl.a. för det fall att balans- och resultaträkningarna inte offentliggörs. En vitesbestämmelse ger de bästa förutsättningarna att på ett smidigt sätt komma till rätta med bolag som inte följer bestämmelsen. Ett privat bankaktiebolags firma skall innehålla ordet bank. Den skall dessutom innehålla ordet privat eller avslutas med förkortningen (priv). Även ett publikt bankaktiebolags firma skall innehålla ordet bank. Den skall dessutom innehålla ordet publikt eller avslutas med förkortningen (pub). En sparbanks firma skall innehålla ordet sparbank, en central föreningsbanks firma orden central föreningsbank samt en lokal föreningsbanks firma ordet föreningsbank. Firman skall registreras i bankregistret. Om firman skall registreras på två eller flera språk, skall varje lydelse anges i bankens stadgar. I första stycket har tagits in bestämmelser om de uppgifter som ett bank- aktiebolags firma måste innehålla. Redan av firman måste framgå att det är fråga om en bank. Det måste också framgå till vilken kategori bankaktiebolaget hör. Denna uppgift kan lämnas antingen genom användningen av ordet "privat" resp. "publikt" i firman eller genom användning av förkortningarna "(priv)" resp. "(pub)" (se den allmänna motiveringen, avsnitt 5.1). En banks styrelse kan anta bifirma. Bestämmelserna i 1 § andra stycket och 2 § om firma gäller även bifirma. Ordet bank, sparbank och föreningsbank får endast användas i bifirma för bankverksamhet. Orden privat eller publikt eller för- kortningar (priv) eller (pub) får dock inte tas in i ett bankaktiebolags bifirma. Paragrafen har anpassats till den nu införda kategoriindelningen av bankaktie- bolagen. Ett bankaktiebolags brev, fakturor och orderblanketter skall ange bolagets firma, den ort där styrelsen skall ha sitt säte samt bolagets organisations- nummer enligt lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. Om bolaget har trätt i likvidation, skall också detta anges. kan förelägga en eller flera styrelseledamöter att fullgöra skyldigheten enligt första stycket. I artikel 4 i publicitetsdirektivet stadgas att medlemsstaterna skall föreskriva att ett bolags brev och orderblanketter skall innehålla uppgift om bl.a. bolagets registreringsnummer och bolagets form och säte samt om bolaget har trätt i likvidation. Med anledning härav har i första stycket upptagits bestämmelser av detta slag. Inte enbart brev och orderblanketter bör omfattas av bestämmelsen utan även fakturor. Däremot blir bestämmelsen inte tillämplig på prislistor, broschyrer eller annan säljinformation som riktar sig till en obestämd krets av mottagare. I andra stycket har införts en möjlighet för att meddela ett föreläggande. Att detta föreläggande kan förenas med vite framgår av 7 kap. 23 §. Att även stadgandet om bankaktiebolagens brev m.m. skall kunna ligga till grund för ett föreläggande förenat med vite är föranlett av artikel 6 i publicitetsdirektivet. Enligt denna artikel skall medlemsstaterna föreskriva lämpliga påföljder bl.a. för det fall att ett bolag försummar att - såsom krävs i artikel 4 i publicitetsdirektivet - lämna vissa särskilda uppgifter om bolaget på bolagets brev och orderblanketter. En vitesbestämmelse ger de bästa förutsättningarna att på ett smidigt sätt komma till rätta med bolag som inte följer bestämmelsen. skall utan dröjsmål kungöra i Post- och vad som införs i bankregistret med undantag för registrering av underrättelse enligt 1. 2 kap. 17 § bankaktiebolagslagen (1987:618), 2 kap. 14 § sparbankslagen (1987:619) och 2 kap. 7 § föreningsbankslagen (1987:620) för kungörelse om rörelse öppnade, 2. 10 kap. 20 § bankaktiebolagslagen, 6 kap. 19 § sparbankslagen och 9 kap. 20 § föreningsbankslagen från tingsrätten om att banken blivit försatt i konkurs, att beslut om konkurs upphävts eller att konkurs avslutats samt 3. 11 kap. 13 § bankaktiebolagslagen och 7 kap. 5 § sparbankslagen om fusionstillstånd. En kungörelse som avser ändring i ett förhållande som har införts i registret skall endast ange ändringens art. Ändringen är föranledd av att reglerna om fusion i bankaktiebolagslagen har ändrats. Det som har blivit infört i bankregistret skall anses ha kommit till tredje mans kännedom, om det har kungjorts i Post- och enligt 2 § och det inte av omständigheterna framgår att han varken kände till eller borde ha känt till det som kungjorts. I fråga om bankaktiebolag gäller detta dock inte beträffande rättshandlingar eller andra åtgärder som har vidtagits före den sextonde dagen efter kungörandet, om tredje man visar att det var omöjligt för honom känna till det som kungjorts. I fråga om rättshandlingar och andra åtgärder vilka har vidtagits innan kungörande har skett, kan bankaktiebolaget inte åberopa det förhållande som blivit eller borde ha blivit infört i registret mot annan än den som bolaget visar har känt till förhållandet. Om det som har kungjorts i Post- och inte överensstämmer med vad som har införts i bankregistret, kan bankaktiebolaget inte åberopa kungörelsens innehåll mot tredje man. Denne kan dock åberopa kungörelsens innehåll mot bolaget, om bolaget inte visar att han kände till vad som har införts i bankregistret. Paragrafen innehåller bestämmelser om s.k. positiv och negativ publicitets- verkan. Ändringarna i paragrafens första och andra stycke är föranledda av artikeln 3.5 i publicitetsdirektivet. Denna artikel skall i sin tur ses mot bakgrund av artikel 2 i publicitetsdirektivet. I artikel 2 föreskrivs att vissa handlingar och uppgifter om ett bolag måste offentliggöras. Hit hör t.ex. stiftelseurkund och bolagsordning samt ändringar i dessa handlingar. Hit hör också uppgifter om tillsättande och entledigande av de personer som såsom bolagsorgan eller medlemmar i bolagsorgan är behöriga att företräda bolaget mot tredje man och i rättegång och att delta i ledning, tillsyn eller kontroll av bolaget. Artikel 3 föreskriver att dessa handlingar och uppgifter skall förvaras i en akt hos registreringsmyndigheten eller föras in i ett register. Handlingarna och uppgifterna skall vidare offentliggöras i en av medlemsstaten utsedd nationell tidning, antingen genom att helt eller delvis återges eller att hänvisning sker till en handling som förvaras i akten eller är införd i registret. De nu angivna direktivbestämmelserna är i huvudsak redan tillgodosedda genom skilda bestämmelser i banklagstiftningen. Handlingar och uppgifter av de slag som direktivet nämner registreras i bankregistret och kungörs i Post- och . Enligt artikel 3, punkten 5, får bolaget åberopa handlingar och uppgifter mot tredje man först sedan de har offentliggjorts på det sätt som artikeln föreskriver, om bolaget inte visar att tredje man kände till handlingen eller uppgiften. Den gällande bestämmelsen om positiv publicitetsverkan står inte helt i överensstämmelse med denna direktivbestämmelse. Lagbestämmelser om negativ publicitetsverkan saknas. I anledning därav har bestämmelsen givits en ny lydelse som motsvarar de krav som direktivet ställer. När det gäller positiv publicitetsverkan föreskrivs i första stycket att vad som har införts i bankregistret skall anses ha kommit till tredje mans kännedom, om det har kungjorts i Post- och och det inte av omständigheterna framgår att han varken kände till eller borde ha känt till det som kungjorts. Denna bestämmelse är endast tillämplig på sparbanker och föreningsbanker. I fråga om bankaktiebolag gäller detta dock inte beträffande rättshandlingar eller andra åtgärder som har vidtagits före den sextonde dagen efter kungörandet, om tredje man visar att det var omöjligt för honom att känna till det som kungjorts. Detta första stycke har omformulerats efter påpekande från Lagrådet. Bestämmelsen får betydelse exempelvis i fråga om uppgifter om entledigande eller tillsättande av en särskild firmatecknare eller en styrelseledamot för bolaget. Om bankaktiebolaget har beslutat om ett sådant entledigande anses tredje man från och med kungörandet i Post- och ha kännedom om entledigandet. Han kan därför inte heller göra gällande att han var i god tro angående förhållandet. Detta innebär i sin tur att bolaget inte blir bundet av rättshandlingar som den entledigade firmatecknaren har företagit efter kungörandet. I fråga om rättshandlingar som har företagits av den entledigade firmatecknaren efter kungörandet, kan dock bolaget bli bundet om tredje man visar att det var omöjligt för honom att känna till entledigandet. I tredje stycket regleras den negativa publicitetsverkan. Där stadgas att innan kungörande har skett, kan bolaget inte åberopa det förhållandet som blivit eller bort bli infört i bankregistret mot annan än den som bolaget visar har känt till förhållandet. Detta medför att exempelvis ett beslut om entledigande av firmatecknare normalt inte kan åberopas mot en tredje man förrän kungörande har skett. Bolaget blir i stället bundet av de rättshandlingar som en sådan entledigad firmatecknare har vidtagit fram till kungörandet, såvida bolaget inte visar att tredje man ändå kände till - dvs. hade faktisk vetskap om - att firma- tecknaren hade förlorat sin behörighet. Bestämmelsen i tredje stycket, som inte har någon tidigare motsvarighet i svensk rätt, är föranledd av artikel 3.6 i publicitetsdirektivet. I artikeln föreskrivs att vid bristande överensstämmelse mellan vad som har offentliggjorts i tidning och vad som framgår av registret eller akten, får den i pressen offentliggjorda texten inte åberopas mot tredje man. Tredje man får emellertid åberopa den offentliggjorda texten, såvida inte bolaget visar att han kände till den i registret eller akten intagna texten. Med anledning härav har motsvarande föreskrift tagits in i denna paragraf. Om en anmälan om vem som har utsetts till styrelseledamot i ett bankaktiebolag har förts in i bankregistret och kungjorts i Post- och enligt 2 §, kan bolaget inte mot tredje man åberopa fel eller brister vid beslutet att utse den registrerade personen. Vad som sagts gäller dock inte, om bolaget visar att tredje man kände till felet eller bristen. I 7 kap. 17 § bankaktiebolagslagen har upptagits bestämmelser om ställföre- trädares behörighet att binda bolaget mot tredje man. Bestämmelserna bygger på att ställföreträdaren har utsetts i behörig ordning. Om så inte är fallet, saknar ställföreträdaren i princip behörighet att rättshandla på bolagets vägnar. I flera länder har det därför uppställts regler till skydd för godtroende tredje man. Detta har sedermera också kommit till uttryck i artikel 8 i publicitetsdirektivet. Där föreskrivs att, om formaliteterna för offentliggörande har iakttagits i fråga om de personer som i egenskap av bolagsorgan är behöriga att företräda bolaget, ett fel som ägde rum då per- sonerna utsågs får åberopas mot tredje man endast om bolaget visar att denne kände till felet. I svensk rätt har rättsläget varit annorlunda. Huvudprincipen har varit att om valet av en ställföreträdare är ogiltigt saknar denne över- huvudtaget behörighet att binda bolaget oavsett om valet registreras i bank- registret eller ej. Det har emellertid ansetts att en styrelse under alla förhållanden är behörig att företräda bolaget fram till dess att en domstol i klanderprocessen har undanröjt styrelsevalet eller interimistiskt förordnat att valet inte får verkställas. För att anpassa svensk rätt till direktivets föreskrifter har stadgats att bolaget inte kan åberopa fel eller brister vid valet av styrelseledamot sedan anmälan av valet eller beslutet har registrerats i bankregistret och kungjorts i Post- och . Särskilda firmatecknare - som inte är att anse som bolagsorgan i direktivets bemärkelse - omfattas inte av bestämmelsen. En styrelseledamot utses normalt av bolagsstämman. I bolagsordningen kan dock föreskrivas att någon annan har rätt att utse en eller flera styrelseledamöter. Den nu aktuella bestämmelsen avser alla styrelseledamöter oavsett vem som har utsett dem. Av 7 kap. 1 § fjärde stycket bankaktiebolagslagen följer att bestämmelsen dessutom är tillämplig på styrelsesuppleanter. I och med registreringen och kungörandet förlorar bolaget således som huvudregel möjligheten att gentemot tredje man göra gällande att ställ- företrädaren inte har utsetts i behörig ordning och att den rättshandling som ställföreträdaren har vidtagit till följd därav inte är bindande för bolaget. Det kan anmärkas att motsvarande danska bestämmelse anses gälla även när beslutet att utse en ställföreträdare är behäftat med kvalificerad ogiltighet. Det får överlämnas till rättspraxis att avgöra om den svenska bestämmelsen bör ha samma räckvidd. Bolaget kan emellertid undgå bundenhet av de rättshandlingar som ställ- företrädaren har vidtagit om bolaget visar att tredje man kände till - dvs. hade faktisk vetskap om - att beslutet att utse ställföreträdaren var ogiltigt. Om styrelseledamot, särskild firmatecknare eller annan ställföreträdare för ett bankaktiebolag har försatts i konkurs, fått förvaltare enligt 11 kap. 7 § eller fått näringsförbud, skall avföra ställföreträdaren ur registret. Avregistreringen skall vid beslut om konkurs eller tillfälligt näringsförbud ske . I övrigt skall avregistrering ske sedan beslutet har vunnit laga kraft. Bankaktiebolagslagen innehåller bestämmelser om att val av styrelseledamöter och beslut om att utse ställföreträdare för banken skall anmälas för registrering. När sådana anmälningar har skett kommer att registrera de anmälda personerna i bankregistret. Också ändringar i tidigare anmälda förhållanden skall anmälas för registrering. När en bank gör en sådan anmälan, t.ex. i fråga om styrelsens sammansättning, avför de dittills registrerade personerna från registret. Det kan emellertid förekomma andra fall då en styrelseledamot eller en annan företrädare för banken förlorar sin behörighet att företräda banken utan att detta kommer till uttryck i något beslut från bankens sida. Så är fallet när en ställföreträdare har försatts i konkurs, fått förvaltare enligt 11 kap. 7 § eller fått näringsförbud. Av 7 kap. 3 och 15 §§ bankaktiebolagslagen framgår att han i så fall inte längre får vara företrädare för banken. Han förlorar således utan vidare sin behörighet. Artikel 2 i publicitetsdirektivet fordrar att vissa angivna uppgifter rörande banken offentliggörs. Till dessa uppgifter hör tillsättande och entledigande av de personer som i egenskap av bolagsorgan eller medlemmar i bolagsorgan är behöriga att företräda banken mot tredje man eller i rättegång. Uppgifterna skall föras in i registret eller förvaras i en akt i anslutning till registret. De skall vidare offentliggöras i en nationell tidning, antingen genom helt eller delvis återgivande eller genom hänvisning till en handling i akten eller en uppgift i registret. Syftet bakom direktivbestämmelsen är att registrets uppgifter om vem som äger företräda bolaget skall motsvara de faktiska förhållandena. Detta är av värde både för bolaget och för tredje man. Mot den bakgrunden har det ansetts lämpligt att beslut om konkurs, förvaltarskap och näringsförbud föranleder avregistrering av de berörda bolagsfunktionärerna utan föregående påminnelse till registreringsmyndigheten. Vid två slag av beslut, konkursbeslut och beslut om tillfälligt näringsförbud, skall efter beslutet avföra den berörda personen ur registret. I dessa situationer kan det tänkas att beslutet senare upphävs.