prop · GI0368 · 1995-01-01 00:00:00 — Näringsförbud utgör inget hinder mot att sådan verksamhet bedrivs som innebär utövning av rättighet som avses i 2 kap. 1 § regeringsformen eller 1 kap. 1 §, 4 kap. 1 §, 6 kap. 1 § eller 13 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen eller 1 kap. 1 §, 3 kap. 1, 2 eller 8 § eller 10 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.4 och 7.5. Den nu föreslagna ändringen innebär att den som är underkastad näringsförbud inte får vara medlem i en gruppering med säte i (p. Han eller hon får inte heller vara ledamot i styrelsen om det finns en sådan (p. 4) eller vara företagsledare (p. 5) för en sådan gruppering. Av paragrafens nuvarande lydelse följer vidare, om de nu föreslagna ändringarna i p. 2, 4 och 5 genomförs, att den som ålagts näringsförbud inte heller får vara ställföreträdare för en gruppering (p. 6) eller faktiskt utöva ledningen av en bokföringspliktig gruppering (p. 19 § Den som är underkastad näringsförbud eller tillfälligt näringsförbud får medges dispens för att driva en näringsverksamhet, inneha anställning eller uppdrag, vara delägare i ett handelsbolag eller medlem i en europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i eller äga vissa aktier. Rätten får föreskriva vad den som medges dispens har att iaktta då denna utnyttjas. Den som ålagts näringsförbud kan få tillstånd att vara bolagsman i ett handelsbolag. Samma möjlighet att efter dispens få vara medlem i en gruppering med säte i föreslås i förevarande bestämmelse. 11.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer 1 § Denna lag gäller formerna för näringsverksamhet som bedrivs i av utländska företag och utomlands bosatta svenska eller utländska medborgare. För verksamhet som omfattas av lagen gäller även andra föreskrifter om näringsverksamhet i . Lagen gäller inte europeiska ekonomiska intressegrupperingar. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.13. I förevarande bestämmelse har tagits in en uttrycklig bestämmelse om att filiallagen inte skall gälla för grupperingar, oavsett om de har sitt säte i eller utanför . I stället har motsvarigheten till vissa bestämmelser i filiallagen tagits in i EEIG-lagen, se 5 och 8 - 9 §§ den lagen. 11.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1226) om ändring i bokförings- lagen (1976:125) 1 § Näringsidkare är bokföringsskyldig enligt denna lag. Detsamma gäller aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar samt sådana europeiska ekono- miska intressegrupperingar som har sitt säte i , även om bolaget eller föreningen eller intressegrupperingen inte utövar näringsverksamhet. Förutsätt- ningarna för att en stiftelse skall vara bokföringsskyldig framgår av stiftelselagen (1994:1220) och lagen (1967:531) om tryggande av pen- sionsutfästelse. Den som är skyldig att för inkomst av jordbruksfastighet föra räkenskaper enligt jordbruksbokföringslagen (1979:141) är ej bokföringsskyldig för inkomsten enligt denna lag. Hyr enskild person, dödsbo eller ideell förening ut byggnad eller del av byggnad föreligger bokföringsplikt på grund därav endast om verksamheten är att anse som hotell- eller pensionatrörelse eller omfattar mer än två lägenheter som regelmässigt uthyres och ej utgör del av egen bostad. Staten, kommun, landsting, kommunalförbund, församling och kyrklig samfällighet är ej bokföringsskyldiga enligt denna lag. Bestämmelserna i 11 och 13-21 §§ behöver ej tillämpas av enskild näringsidkare i vars verksamhet den årliga bruttoomsättningssumman normalt understiger ett gränsbelopp som motsvarar 20 gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gäller under av räkenskapsåret. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.14. Förevarande paragraf innehåller en bestämmelse om att en gruppering som har sitt säte i alltid skall vara bokföringsskyldig här, även om den inte driver någon näringsverksamhet. På det sättet likställs en sådan gruppering med ett svenskt handelsbolag. En gruppering som inte har sitt säte här kan vara bokföringsskyldig enligt första stycket, första meningen i förevarande lag, dvs. om grupperingen bedriver näringsverksamhet här. Ändringen i andra stycket är föranledd av att beteckningen "landstingskommun" enligt den nya kommunallagen (1991:900) har ersatts av "landsting". En anpassning till det nya språkbruket har gjorts i paragrafen. 11.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag 2 kap. 37 § Är det sannolikt att likvidationen oskäligt uppehålls eller annars utförs på ett sådant sätt att en bolagsmans rätt därigenom äventyras, får domstol på ansökan av bolagsmannen förordna att likvidationen skall verkställas av en eller flera likvidatorer som utses av domstolen. Ansökan skall göras hos rätten i den ort där bolaget har sitt hemvist. Ansök- ningen skall innehålla uppgift om samtliga bolagsmäns namn och adress. De bolagsmän som inte har deltagit i ansökningen skall delges denna på det sätt som är föreskrivet om stämning i tvistemål. De skall beredas tillfälle att yttra sig över ansökningen. Bolagsman får utses till likvidator. Likvidator får inte vara underårig eller i konkurs eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Minst halva antalet likvidatorer som inte är bolags- män skall vara bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer för ett särskilt fall tillåter något annat. Om bolaget inte har någon här i landet bosatt likvidator, skall likvidatorerna bemyndiga en i bosatt person att på bolagets vägnar ta emot delgivning. Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Myndighets beslut enligt fjärde stycket andra meningen överklagas hos rege- ringen genom besvär. Förslaget har behandlats i avsnitt 8. Förslaget innebär att bosättningskravet för minst halva antalet likvidatorer ändras från krav på bosättning i till krav på bosättning inom EES. Kravet gäller dock endast för sådana likvidatorer som inte är bolagsmän. Kravet på bosättning inom EES stämmer överens med vad som gäller för aktiebolag och ekonomiska föreningar. Om det inte finns någon likvidator som är bosatt i skall likvidatorerna utse en i bosatt person som kan ta emot delgivning på bolagets vägnar. Det ställs samma krav på en sådan person som i aktiebolagslagen och i lagen om ekonomiska föreningar. Denne får alltså inte vara underårig eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Sammanfattning av promemorians förslag (Ds 1994:88) Inom Europeiska gemenskapen (EG) gäller en förordning om europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG). Förordningen omfattas av . I promemorian föreslås att förordningen skall gälla som svensk lag. En europeisk ekonomisk intressegruppering (gruppering) har stora likheter med ett svenskt handelsbolag. En stor skillnad är dock att medlemmarna måste komma från minst två stater inom EES. En gruppering får bara vara av understödjande karaktär i förhållande till medlemmarnas ekonomiska verksamhet. Ändamålet med en grupperings verksamhet skall vara att underlätta och utveckla medlemmarnas ekonomiska verksamhet, och inte att skapa vinst för grupperingen som sådan. Medlemmarna ansvarar obegränsat solidariskt för grupperingens skulder. En gruppering leds av en eller flera företagsledare, som också företräder gruppe- ringen mot tredje man. Det är endast medlemmarna som beskattas för resultatet av grupperingens verksamhet. Förordningen innehåller också bestämmelser om bildande av en gruppering, registrering, beslutsfattande, grunder för upplösning, offent- liggörande m.m. En bestämmelse att förordningen om grupperingar skall gälla som svensk lag tas in i en ny lag, lagen om europeiska ekonomiska intressegrupperingar. Det blir då möjligt att bilda grupperingar med säte i . Lagen innehåller också vissa kompletterande bestämmelser till förordningen om grupperingar som skall eller kan besluta om. Det föreslås bl.a. att den som är i konkurs eller som har ålagts näringsförbud inte skall kunna vara medlem i en gruppering med säte i . Företagsledaren för en sådan gruppering skall vara bosatt inom EES. Om det inte finns någon företagsledare som är bosatt i , skall grupperingen bemyndiga en i bosatt person att på grupperingens vägnar ta emot delgivning. Företags- ledaren får inte vara underårig eller i konkurs, ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § eller ha ålagts näringsförbud. Reglerna om likvidation av handelsbolag skall i princip tillämpas även för likvidation av en gruppering som har sitt säte i . Om en sådan gruppering inte har en till registret anmäld behörig företagsledare, skall grupperingen kunna försättas i likvidation av domstol. Det samma skall gälla om grupperingen saknar något annat organ som skall finnas enligt avtalet om att bilda grupperingen. Om en medlem går i konkurs eller åläggs näringsförbud, skall denne utträda ur grup- peringen. Om så inte sker skall en domstol kunna besluta om likvidation. PRV skall föra ett register över grupperingar (). PRV skall kunna förelägga företagsledaren att vid vite lämna in vissa handlingar m.m. och döma ut vitet. I promemorian föreslås att lagen (1992:160) om utländska filialer inte skall omfatta grupperingar. En gruppering med säte i skall vara bokföringsskyldig här, även om den inte driver näringsverksamhet. Andra grupperingar skall vara bokföringsskyldiga för näringsverksamhet i och hålla bokföringen skild från grupperingens övriga bokföring. De regler om årsredovisning, redovisning i koncerner och revision som gäller för handelsbolag skall gälla även för grupperingar. En grupperings firma får inte vara förväx- lingsbar med en annan i införd firma. Slutligen föreslås att minst halva antalet av sådana likvidatorer i ett van- ligt handelsbolag som inte är bolagsmän skall vara bosatta inom EES i stället för i . Den nya lagen föreslås träda i kraft . 1 Förslag till Lag om europeiska ekonomiska intressegrupperingar Härigenom föreskrivs följande. Bestämmelser som enligt skall gälla som svensk rätt 1 § Följande rättsakt inom Europeiska gemenskaperna (EG), som det hänvisas till i bilaga XXII till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES- avtalet), skall gälla som svensk lag Rådets förordning (EEG) nr 2137/85 av om europeiska ekono- miska intressegrupperingar (EEIG). Den svenska texten till förordningen finns som bilaga till denna lag. 2 § De danska, engelska, finska, franska, grekiska, isländska, italienska, nederländska, norska, portugisiska, spanska, svenska och tyska texterna skall ha samma giltighet. 3 § När bestämmelserna i bilagan till denna lag innehåller begrepp eller hänvisar till förfaranden som är utmärkande för EG:s rättsordning skall bestämmelserna i följande protokoll tillämpas: 1. protokoll 1 om övergripande anpassning 2. Protokoll 1 till avtalet mellan EFTA-staterna om upprättande av en övervakningmyndighet och en domstol, 3. Protokoll 1 till avtalet om en ständig kommitté för EFTA-staterna. Exempel på sådana begrepp och förfaranden är - ingresser, - adressaterna för EG:s rättsakter, - hänvisning till territorier eller språk inom EG, - hänvisning till inbördes rättigheter och skyldigheter för EG- med- lemsstaterna, deras offentliga organ, företag och enskilda personer i dessa stater, - hänvisningar till informations- och anmälningsförfarande. Protokollen finns intagna i lagen (1992:1317) om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES). Bestämmelser som kompletterar EEG-förordningen 4 § Den som är i konkurs får inte vara medlem i en intressegruppering som har sitt säte i . Att detsamma gäller den som är underkastad näringsförbud följer av 6 § lagen (1986:436) om näringsförbud. 5 § En medlem som omfattas av begränsningarna i 4 § i denna lag eller som har ålagts näringsförbud enligt 6 § lagen (1986:436) om näringsförbud skall utträda ur intressegrupperingen. 6 § Bestämmelserna om likvidation av handelsbolag i 2 kap. 31 - 35 § första stycket och 36 - 45 §§ lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag skall tillämpas i fråga om en intressegruppering som har sitt säte i . En medlem i en intressegruppering skall därvid anses som bolagsman. 7 § Företagsledaren för en intressegruppering med säte i skall vara bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer i varje särskilt fall tillåter annat. Den som är underårig eller i konkurs eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § kan inte vara företagsledare. Att detsamma gäller den som är un- derkastad näringsförbud följer av 6 § lagen (1986:436) om näringsförbud. Om det finns flera företagsledare skall samtliga uppfylla kraven i första stycket. Om grupperingen inte har någon här i landet bosatt företagsledare skall grupperingen bemyndiga en i bosatt person att på grupperingens vägnar ta emot delgivning. Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . 8 § Om bestämmelsen i 5 § inte följs kan domstol, efter ansökan av den registreringsmyndighet som anges i 13 §, besluta att intressegrupperingen skall träda i likvidation. Detsamma skall gälla om en intressegruppering inte har en till enligt 13 § anmäld behörig företagsledare eller annat organ som skall finnas enligt avtalet om att bilda intressegrupperingen. Innan registreringsmyndigheten ansöker om likvidation skall den bereda intressegrupperingen tillfälle att inom en bestämd tidsfrist vidta åtgärder för att undvika likvidation. Tidsfristen får förlängas om det finns särskilda skäl för det. 9 § En intressegruppering som inte har säte i är bokföringsskyldig för näringsverksamhet som bedrivs här. Bokföringen skall hållas skild från grupperingens bokföring i övrigt. Att en gruppering med säte i är bokföringsskyldig följer av 1 § bokföringslagen (1976:125). 10 § För intressegrupperingens bokföring och revision gäller, utöver vad som föreskrivits i 9 §, i tillämpliga delar detsamma som för ett svenskt handelsbolag. 11 § En intressegrupperings firma skall innehålla orden "europeisk ekonomisk intressegruppering" eller förkortningen "EEIG". Firman skall tydligt skilja sig från andra ännu bestående firmor som är införda i enligt 13 §. I övrigt finns bestämmelser om registreringen i firmalagen (1974:156). Om intressegrupperingens firma skall registreras på två eller flera språk skall varje lydelse anges i avtalet om att bilda intressegrupperingen. 12 § I firmalagen (1974:156) finns bestämmelser om förbud mot användning av firma och om hävande av firmaregistrering. 13 § för intressegrupperingar är Patent- och regi- streringsverket. skall föra ett register () över 1. sådana intressegrupperingar som har sitt säte i och 2. sådana intressegrupperingar som inte har sitt säte i men som har ett huvud- eller avdelningskontor i . skall utan dröjsmål i Post- och offentliggöra vad som införs i . Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får bestämma hur uppgifter enligt artikel 8 c i EEG-förordningen skall offentliggöras. 14 § kan vid vite förelägga företagsledaren eller ledamot av annat ledningsorgan som skall finnas enligt avtalet om att bilda intressegrupperingen att fullgöra skyldighet att 1. till myndigheten sända in handlingar eller uppgifter enligt artikel 7 eller 10 i EEG-förordningen, eller 2. på grupperingens brev, beställningssedlar och liknande handlingar ange de uppgifter som framgår av artikel 25 i EEG-förordningen. Frågor om utdömande av viten prövas av registreringsmyndigheten. Denna lag träder i kraft . 2 Förslag till Lag om ändring i lagen (1986:436) om näringsförbud Härigenom föreskrivs att 4, 6 och 19 §§ lagen (1986:436) om näringsförbud skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 §2 -------------------------------------------------------------------- Har näringsverksamhet bedrivits Har näringsverksamhet bedrivits av en juridisk person får, under av en juridisk person får, under de förutsättningar som anges i 1-3 de förutsättningar som anges i 1-3 §§, näringsförbud meddelas, i fråga§§, näringsförbud meddelas, i fråga om kommanditbolag: komplementär, omkommanditbolag: komplementär, nnat handelsbolag: bolags- annat handelsbolag: bolagsman, man,aktiebolag och försäkringsbo- aktiebolag och försäkringsbolag: lag: ledamot och suppleant i ledamot och suppleant i styrelsen styrelsen samt verkställande samt verkställande direktör och direktör och vice verkställande vice verkställande direktör, ban- direktör, ankaktiebolag, sparbank kaktiebolag, sparbank och ekono- och ekonomisk förening: ledamot misk förening: ledamot och supple- och suppleant i styrelsen, om ant i styrelsen, europeisk ekono- denne begått brottet i närings- misk intressegruppering med säte i verksamheten eller innehade sin : företagsledare, om denne ställning när betalningen av begått brottet i näringsverksam- skatt, tull eller avgift under- heten eller innehade sin ställning läts eller den juridiska personen när betalningen av skatt, tull försattes i konkurs. eller avgift underläts eller den juridiska personen försattes i konkurs. Första stycket gäller också den som i annan egenskap än där sägs faktiskt har utövat ledningen av en näringsverksamhet eller utåt har framträtt som ansvarig för en enskild näringsverksamhet. 6 §3 Den som är underkastad näringsförbud får inte -------------------------------------------------------------------- 1. driva näringsverksamhet, 2. vara bolagsman i ett annat 2. vara bolagsman i ett annat handelsbolag än kommanditbolag handelsbolag än kommanditbolag eller komplementär i ett komman- eller komplementär i ett komman- ditbolag, ditbolag eller medlem i en europeisk ekonomisk intres- segruppering med säte i , 3. vara stiftare av ett aktiebolag, ett bankaktiebolag, en sparbank eller ett försäkringsbolag, -------------------------------------------------------------------- 4. vara ledamot eller suppleant 4. vara ledamot eller suppleant i i styrelsen för ett aktiebolag, styrelsen för ett aktiebolag, ett- ettbankaktiebolag, en sparbank, bankaktiebolag, en sparbank, ett ett försäkringsbolag, ett handels- försäkringsbolag, ett handelsbolag, bolag eller en ekonomisk förening en europeisk ekonomisk intresseg- eller en sådan ideell förening ruppering med säte i , ellerstiftelse som driver eller en ekonomisk förening eller näringsverksamhet, en sådan ideell förening eller stiftelse som driver näringsverk- samhet, 5. vara verkställande direktör 5. vara verkställande direktör eller vice verkställande direktör eller vice verkställande direktör i i ett aktiebolag eller ett för- ett aktiebolag eller ett försäk- säkringsbolag, ringsbolag eller företagsledare i en europeisk ekonomisk intresseg- ruppering med säte i , 6. i annan egenskap vara ställföreträdare för en sådan juridisk person som anges vid 4, 7. faktiskt utöva ledningen av en näringsverksamhet eller av en sådan juridisk person som är bokföringspliktig även om den inte driver näring, 8. äga så många aktier i ett aktiebolag, ett bankaktiebolag eller ett försäkringsaktiebolag att hans andel av röstetalet för samtliga aktier i bolaget överstiger . Beträffande verkställande direktör och vice verkställande direktör för en filial enligt lagen (1992:160) om utländska filialer m. m. och föreståndare för en verksamhet enligt samma lag finns bestämmelser om näringsförbud i den lagen. Näringsförbud utgör inget hinder mot att sådan verksamhet bedrivs som innebär utövning av rättighet som avses i 2 kap. 1 § regeringsformen eller 1 kap. 1 §, 4 kap. 1 §, 6 kap. 1 § eller 13 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen eller 1 kap. 1 §, 3 kap. 1, 2 eller 8 § eller 10 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen. 19 § -------------------------------------------------------------------- Den som är underkastad närings- Den som är underkastad närings- förbud eller tillfälligt närings- förbud eller tillfälligt näringsför- förbud får medges dispens för att bud får medges dispens för att driva en näringsverksamhet, in- driva en näringsverksamhet, inneha neha anställning eller uppdrag, anställning eller uppdrag, vara vara delägare i ett handelsbolag delägare i ett handelsbolag eller eller äga vissa aktier. Rätten får medlem i en europeisk ekonomisk föreskriva vad den som medges intressegruppering med säte i dispens har att iaktta då denna eller äga vissa aktier. Rätten får föreskriva vad den som medges dispens har att iaktta då denna utnyttjas. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 2Senaste lydelse 1987:628. 3Senaste lydelse 1992:165. 3 Förslag till Lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Denna lag gäller formerna för näringsverksamhet som bedrivs i av utländska företag och utomlands bosatta svenska eller utländska medborgare. För verksamhet som omfattas av lagen gäller även andra föreskrifter om näringsverksamhet i . -------------------------------------------------------------------- Lagen gäller inte europeiska eko- nomiska intressegrupperingar. Denna lag träder i kraft . 4 Förslag till Lag om ändring i bokföringslagen (1976:125) Härigenom föreskrivs att 1 § bokföringslagen (1976:125) samt ikraftträ- dandebestämmelsen i paragrafens och ikraftträdandebestämmelsens lydelse enligt lagen (1994:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1 -------------------------------------------------------------------- Näringsidkare är bokföringsskyl- Näringsidkare är bokföringsskyldig dig enligt denna lag. Det samma enligt denna lag. Det samma gäller gäller aktiebolag, handelsbolag aktiebolag, handelsbolag, ekono- och ekonomiska föreningar även om miska föreningar samt europeiska bolaget eller föreningen ej utövar ekonomiska intressegrupperingar näringsverksamhet. Förutsättning- som har sitt säte i , även arna för att en stiftelse skall om bolaget eller föreningen eller vara bokföringsskyldig framgår av intressegrupperingen ej utövar stiftelselagen (1994:000) och näringsverksamhet. Förutsättningarna lagen (1967:531) om tryggande av för att en intressegruppering som pensionsutfästelse. inte har sitt säte här skall vara bokföringsskyldig framgår av lagen (1994:000) om europeiska ekono- miska intressegrupperingar. Förut- sättningarna för att en stiftelse skall vara bokföringsskyldig fram- går av stiftelselagen (1994:000) och lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse. Den som är skyldig att för inkomst av jordbruksfastighet föra räkenskaper enligt jordbruksbokföringslagen (1979:141) är ej bokföringsskyldig för inkomsten enligt denna lag. Hyr enskild person, dödsbo eller ideell förening ut byggnad eller del av byggnad föreligger bokföringsplikt på grund därav endast om verksamheten är att anse som hotell- eller pensionatrörelse eller omfattar mer än två lägenheter som regelmässigt uthyres och ej utgör del av egen bostad. Staten, kommun, landstingskommun, kommunalförbund, församling och kyrklig samfällighet är ej bokföringsskyldiga enligt denna lag. Bestämmelserna i 11 och 13-21 §§ behöver ej tillämpas av enskild näringsidkare i vars verksamhet de årliga bruttoomsättningssumman normalt understiger ett gränsbelopp som motsvarar 20 gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gäller under av räkenskapsåret. Denna lag träder i kraft såvitt gäller de nya bestämmelserna om grupperingar och såvitt gäller de nya bestämmelserna om stiftelser den 1 janu- ari 1996. **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse 1994:000. 5 Förslag till Lag om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag Härigenom föreskrivs att 2 kap. 37 § lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse