prop · GI037 · 1995-01-01 00:00:00 — Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § 1 mom.[2] För varje hund skall hundskatt erläggas till kommunen. Skatteplikt föreligger dock inte för en hund a) som inte uppnått en ålder av , b) som av samerna används för renskötseln, c) som tillhör staten c) som tillhör staten och används inom och används inom försvarsmakten, civilför- Försvarsmakten, räddnings- svaret, polisväsendet tjänsten, polisväsendet eller eller eller eller som tillhör en enskild som tillhör en enskild person så länge hunden, person så länge hunden, efter godkänd efter godkänd tjänstedressyr, på grund tjänstedressyr, på grund av särskild förbindelse av särskild förbindelse skall hållas till skall hållas till försvarsmaktens, Försvarsmaktens, civilförsvarets, räddningstjänstens, polisväsendets eller polisväsendets eller förfogande, förfogande, d) som enligt 12 § d) som enligt 19 § lagen (1944:219) om djurskyddslagen djurskydd används för (1988:534) används för vetenskapligt eller vetenskapligt eller därmed jämförligt ändamål, därmed jämförligt ändamål, e) som är en utbildad ledarhund, avsedd att betjäna den som är synskadad, f) som tillhör tjänsteman vid främmande makts härvarande beskickning eller lönade konsulat. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Lagen omtryckt och senaste lydelse av lagens rubrik 1980:516. [2]Senaste lydelse 1985:254. 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1942:335) om särskilda skyddsåtgärder för vissa kraftanläggningar m.m. Härigenom föreskrivs att i 4, 15 och 16 §§ lagen (1942:335) om särskilda skyddsåtgärder för vissa kraftanläggningar m.m.[1] ordet "civilförsvaret" skall bytas ut mot "befolkningsskyddet och räddningstjänsten". Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Senaste lydelse av lagens rubrik 1978:163 4 § 1978:163 15 § 1982:488 16 § 1982:488. 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:309) om behörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1971:309) om behörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §[1] Om besvär mot beslut, vilket meddelats med stöd av lag eller annan författning som utfärdats före , enligt vad gällt skall anföras hos Konungen, skall besvären, i den mån ej annat föreskrives i 2 §, i stället anföras hos kammarrätt i följande mål: 1. mål om val till befattning eller uppdrag, mål om val för upprättande av förslag till befattning eller uppdrag, 4. mål om annan ersättning som enligt författning utgår av statsmedel, såvida ej författningen hänvisar den som gör anspråk på ersättning att vid tvist anhängiggöra talan hos allmän domstol eller expropriationsdomstol eller ersättning enligt författningen utgår till kommun eller annan förvaltningsenhet eller fråga är om ersättning eller hittelön enligt lagen (1942:350) om fornminnen eller om ersättning enligt naturvårdslagen (1964:822), 5. mål om beslut av tullmyndighet i samband med in- eller utförsel av vara med undantag dock för sådant beslut om befrielse från eller nedsättning eller återbetalning av tull, skatt eller annan avgift som meddelats med stöd av regeringens bemyndigande, mål om tillstånd att hålla provianteringsfrilager, 6. mål om beslut rörande statens, kommunens eller annan komunal förvaltningsenhets uttagande enligt gällande föreskrift av skatt eller annan avgift, såvida ej beslutet avser nedsättning eller befrielse och meddelats med stöd av regeringens bemyndigande eller fråga är om oljeavgift eller avgift, vars uttagande genom utmätning förutsätter beslut av allmän domstol, 7. mål om beslut rörande återbetalning av utskylder, böter eller andra allmänna medel, såvida ej beslutet meddelats med stöd av regeringens bemyndigande eller avser avgift vars uttagande genom utmätning förutsätter beslut av allmän domstol, 8. anmärknings- och avkortningsmål, mål om tillsyn över stiftelser, 9. mål om beslut som enligt författning eller föreskrift rörande den allmänna hälsovården, rörande förebyggande eller bekämpande av djur- eller växtsjukdomar eller rörande djurs vård eller behandling i särskilt fall meddelats angående förbud, föreläggande, föreskrift, tillstånd eller godkännande eller angående omhändertagande, smittrening, oskadliggörande eller liknande åtgärd, såvida ej fråga är om skyldighet, som enligt författning åvilar kommun eller annan förvaltningsenhet, eller om beslut enligt arbetarskyddslagen (1949:1) eller med stöd därav meddelade föreskrifter, allmänna ordningsstadgan (1956:617), lagen (1956:618) om allmänna sammankomster eller strålskyddslagen (1958:110) eller i ärende som avses i skogsförläggningslagen (1963:246), 11. mål om föreläggande 11. mål om föreläggande vid vite, såvida ej frågavid vite, såvida ej fråga är om skyldighet, som är om skyldighet, som enligt författning åvilar enligt författning åvilar kommun eller annan kom- kommun eller annan kom- munal förvaltningsenhet, munal förvaltningsenhet, eller om föreläggande eller om föreläggande enligt lagen (1919:240) enligt lagen (1919:240) om fondkommissions- om fondkommissionsrörelse rörelse och och fondbörsversamhet, fondbörsversamhet, lagen lagen (1942:335) om (1940:358) med vissa särskilda skyddsåtgärder för bestämmelser till skydd vissa kraftanläggningar, för försvaret m.m., lagen lagen (1948:433) om (1942:335) om särskilda försäkringsrörelse, lagen skyddsåtgärder för vissa (1950:272) om rätt för kraftanläggningar, lagen utländsk försäkringsanstalt (1948:433) om att driva för- försäkringsrörelse, lagen säkringsrörelse här i (1950:272) om rätt för riket, lagen (1950:596) utländsk om rätt till fiske, lagen försäkringsanstalt att (1955:183) om driva försäkringsrörelse bankrörelse, lagen här i riket, lagen (1955:416) om (1950:596) om rätt till sparbanker, lagen fiske, lagen (1955:183) (1956:216) om om bankrörelse, lagen jordbrukskasserörelsen, (1955:416) om lagen (1959:73) med sparbanker, lagen vissa bestämmelser om (1956:216) om inländsk försäkringsrörelse jordbrukskasserörelsen, vid krig m.m., lagen lagen (1959:73) med (1959:118) om krigsan- vissa bestämmelser om svarighet för liv- och inländsk försäkringsrörelse invaliditetsförsäkring, vid krig m.m., lagen lagen (1963:76) om (1959:118) om krigsan- kreditaktiebolag, svarighet för liv- och jordförvärvslagen invaliditetsförsäkring, (1965:290), förordningen civilförsvarslagen (1968:576) om (1960:74), lagen (1963:76) om stadshypotekskassa och kreditaktiebolag, om jordförvärvslagen stadshypoteksföreningar, (1965:290), förordningen miljöskyddslagen (1968:576) om (1969:387), jordhävdslagen stadshypotekskassa och (1969:698), lagen om (1970:65) om Sveriges stadshypoteksföreningar, allmänna hypoteksbank och miljöskyddslagen om landshypo- (1969:387), teksföreningar, lagen jordhävdslagen (1970:596) om förenklad (1969:698), lagen aktiehantering eller (1970:65) om lagen allmänna hypoteksbank (1971:827) om och om landshypo- registrering av teksföreningar, lagen aktieinnehav, (1970:596) om förenklad aktiehantering eller lagen (1971:827) om registrering av aktieinnehav, 12. mål om utdömande av vite, 13. mål om beslut som i särskilt fall meddelats angående behandlingen av häktad eller den som anhållits eller gripits för brott eller som eljest hålles i förvar tillfälligt eller angående verkställighet av straff eller annan brottspåföljd eller av intagning i arbetsanstalt, 14. mål om handräckning. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Senaste lydelse 1987:440. 2.10Förslag till lag om ändring i lagen (1972:435) om överlastavgift Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1972:435) om överlastavgift skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 §[1] Bestämmelserna i 3 § andra stycket och tredje stycket första meningen, 9 §, 10 § andra stycket, 45 § första stycket, 56, 61 - 63, 66 och 85 §§ fordonsskattelagen (1988:327) äger motsvarande tillämpning på överlastavgift. Vad där sägs om beskattningsmyndighet gäller då . Allmänt ombud för överlastavgift är den som förordnats som ombud med stöd av 3 § fjärde stycket fordonsskattelagen. Denna lag gäller ej i Denna lag gäller ej i fråga om fordon som är fråga om fordon som är registrerat i militära registrerat i militära fordonsregistret, fordonsregistret, brukas brukas av Försvarsmakten av Försvarsmakten enligt enligt skriftligt avtal skriftligt avtal med med denna eller är taget denna eller är taget i i anspråk med anspråk med nyttjanderätt nyttjanderätt enligt för- enligt förfogandelagen fogandelagen (1978:262) (1978:262). eller civilförsvarslagen (1960:74). Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Senaste lydelse 1993:1604. 2.11Förslag till lag om ändring i vapenlagen (1973:1176) Härigenom föreskrivs att 45 § vapenlagen (1973:1176)[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 45 § Bestämmelserna i 5 § gäller inte innehav av skjutvapen som överlämnats från staten till 1. statlig tjänsteman 1. statlig tjänsteman eller person som tillhör eller person som tillhör försvars-, civilförsvars- det militära försvaret, eller polisväsendet om räddningstjänsten eller denne är skyldig att polisväsendet om denne är inneha vapnet för skyldig att inneha tjänsten, vapnet för tjänsten, 2. den som för statens räkning tillverkar krigsmateriel. Regeringen bemyndigas att föreskriva om undantag från 5 § även för innehav av skjutvapen som överlämnats från staten till sammanslutningar. Den till vilken vapen överlämnats med stöd av första eller andra stycket är även berättigad att utan tillstånd inneha behövlig ammuntion till vapnet. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Lagen omtryckt 1991:1181. 2.12Förslag till lag om ändring i trafikskadelagen (1975:1410) Härigenom föreskrivs att 3 § trafikskadelagen (1975:1410)[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §[2] Staten är ej skyldig att hålla trafikförsäkring. Sådan skyldighet åvilar ej heller annan beträffande 1. motordrivet fordon 1. motordrivet fordon under tid då fordonet är under tid då fordonet är taget i anspråk med taget i anspråk med nyttjanderätt enligt nyttjanderätt enligt förfogandelagen förfogandelagen (1978:262) eller civil- (1978:262) eller då försvarslagen (1960:74) fordonet brukas för att eller då fordonet brukas avlämnas enligt den lagen för att avlämnas enligt eller hemföras efter för- någon av dessa lagar fogande eller då det eller hemföras efter brukas i samband med rekvisition eller besiktning för uttagning förfogande eller då det för totalförsvarets behov, brukas i samband med besiktning för uttagning för totalförsvarets behov, 2. motordrivet fordon under tid då fordonet innehas av Försvarsmakten enligt skriftligt avtal som har träffats av myndigheten eller då fordonet brukas för att avlämnas eller hemföras enligt sådant avtal. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Lagen omtryckt 1992:43. [2]Senaste lydelse 1993:1606 2.13Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 § första stycket 7 lagen (1981:691) om socialavgifter[1] skall upphöra att gälla vid utgången av . **Fotnot** [1]Lagen omtryckt 1989:633. Senaste lydelse av 2 kap. 4 § 1994:744. 2.14 Förslag till lag om ändring i (1987:10) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 § och 9 kap. 12 § (1987:10)[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 4 § Inom områden med sammanhållen bebyggelse skall bebyggelsemiljön utformas med hänsyn till behovet av 1. skydd mot uppkomst och spridning av brand samt mot trafikolyckor och andra olyckshändelser, 2. skyddsåtgärder för 2. åtgärder för att skydda civilförsvaret, befolkningen mot och begränsa verkningarna av stridshandlingar, 3. hushållning med energi och vatten samt goda klimatiska och hygieniska förhållanden, 4. trafikförsörjning och god trafikmiljö, 5. möjligheter för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga att använda området, 6. förändringar och kompletteringar. Inom eller i nära anslutning till områden med sammanhållen bebyggelse skall det finnas lämpliga platser för lek, motion och annan utevistelse samt möjlighet att anordna en rimlig samhällsservice och kommersiell service. 9 kap. 12 §[2] Om en sådan försäkring för Om en sådan försäkring för byggnadsarbeten behövs byggnadsarbeten behövs som avses i lagen som avses i lagen (1993:320) om bygg- (1993:320) om bygg- felsförsäkring, får felsförsäkring, får byggnadsarbetena inte byggnadsarbetena inte påbörjas förrän bevis om påbörjas förrän bevis om försäkringen företetts för försäkringen företetts för . Detsamma Detsamma gäller om ett gäller om ett besked om besked om skyddsrum skyddsrum krävs enligt 6 krävs enligt 32 § civil- kap. 8 § lagen (1994:000) försvarslagen (1960:64). om civilt försvar. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Lagen omtryckt 1992:1769. [2]Senaste lydelse 1994:852. 2.15Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387) Härigenom föreskrivs att femte punkten i övergångsbestämmelserna till polislagen (1984:387) skall upphöra att gälla . 2.16Förslag till lag om ändring i lagen (1990:217) om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m. Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1990:217) om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 §[1] Som skyddsobjekt får förklaras 1. statliga förvaltningsbyggnader samt statschefens residens och statsministerns bostad, 2. anläggningar och områden till vilka staten har äganderätt eller nyttjanderätt och som disponeras av Försvarsmakten, eller samt militära fartyg och luftfartyg, 3. anläggningar eller 3. anläggningar eller områden som används eller områden som används eller är avsedda för ledning av är avsedda för ledning av civilförsvarsverksamhet, befolkningsskyddet och för energiförsörjning, räddningstjänsten eller vattenförsörjning, det civila försvaret i rundradioförsörjning, övrigt, för energiför- radio- och sörjning, telekommunikationer, vattenförsörjning, rund- transporter eller radioförsörjning, radio- försvarsindustriella och telekommunikationer, ändamål, transporter eller försvarsindustriella ändamål, 4. områden där Försvarsmakten, eller tillfälligt bedriver övningar, prov eller försök, och 5. områden där Försvarsmakten har satts in för att möta ett väpnat angrepp mot eller för att hindra en kränkning av territorium. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Senaste lydelse 1993:1611. 2.17Förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Härigenom föreskrivs att det i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. skall införas en ny paragraf, 25 §, samt närmast före 25 § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Krig och krigsfara m.m. 25 § Regeringen får meddela särskilda föreskrifter som avviker från denna lag, om är i krig eller krigsfara eller det råder sådana utomordentliga förhåll- anden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning beslutade regeringen om direktiv (dir. 1985:1) till en särskild utredare med uppdrag att se över civilförsvarslagstiftningen. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefen för hovrättspresidenten som särskild utredare. Utredningen, som antog namnet , fick i uppdrag att överväga om kommunernas verksamhet i totalförsvaret skulle samlas i en författning samt skapa ett regelsystem som bättre än det nuvarande hängde ihop systematiskt och begreppsmässigt. Vidare skulle utredningen klarlägga frågan om krav på svenskt medborgarskap för vissa tjänstemän i kommuner och landsting samt sträva efter att förenkla regelsystemet. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 1987:38) där utredningen fick i uppdrag att överväga en ny terminologi inom vad som benämns civilförsvar, se över lagen (1960:513) om beredskapstillstånd och övriga författningar som berördes av den samt överväga behovet av ytterligare lednings- och samordningsbestämmelser för totalförsvarets civila del. Utredningen lämnade sitt betänkande (SOU 1989:42) Det civila försvaret . En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. De lagförslag som läggs fram i betänkandet och som behandlas i denna proposition finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över de remissinstanser som har avgett yttrande finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr. 1338/89). Nämnas skall även att Utredningen om lednings- och myndighetsorganisationen för försvaret (LEMO) i delbetänkande (SOU 1993:95) Ansvars- och uppgiftsfördelning inom det civila försvaret har utrett och behandlat vissa frågor rörande det civila försvaret. Även detta betänkande har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i ärendet Dnr. Fo93/2420/. Efter remissbehandlingen av betänkande valde regeringen, eftersom vissa frågor beträffande förslaget till en ny lagstiftningen om det civila försvaret återstod att lösa, att bryta ut den del av betänkandet som gällde förslag till ny lagstiftning om beredskapshöjningar (prop. 1992/93:76). I propositionen föreslogs en lag om höjd beredskap. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 1992/93:FöU2, rskr. 1992/93:83, SFS 1992:1403). Lagen (1992:1403) om höjd beredskap reglerar bl.a. under vilka förutsättningar beredskapen i kan höjas till skärpt beredskap eller högsta beredskap för att stärka landets totalförsvar. Lagen reglerar även vad som i stort åligger kommuner, landsting och kyrkliga kommuner vid höjd beredskap. I denna proposition avser regeringen att ta upp de frågor som återstår i utredningens betänkande. Utredningens förslag rörande plikttjänstgöring tas dock inte upp här utan det görs i den proposition om totalförsvarsplikt som regeringen också beslutar . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter är av i huvudsak författningsteknisk karaktär. Regeringen har i propositionen huvudsakligen följt Lagrådets förslag. Beträffande Lagrådets synpunkter angående utformningen av bestämmelsen om ersättningsskyldighet för staten till kommunerna för beredskapsförberedelserna har regeringen dock valt att inte följa förslaget. Med anledning av vad som förekommit vid lagrådsföredragningen har vidare vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Vi återkommer till Lagrådets synpunkter vid respektive paragraf i författningskommentaren. Ett modernt krig är totalt och drabbar hela samhället. Civila och militära resurser måste därför samverka för att stå emot och lindra krigets verkningar. Detta är tanken bakom begreppet totalförsvar. Fredssamhället, dvs. det samhälle som skall värnas genom en försvarsansträngning, utgör basen för alla försvarsresurser. Vår beredskap grundas med andra ord på samhällets inneboende förmåga att möta kriser och krig. Totalförsvaret skall i första hand vara fredsbevarande genom att ha en sådan styrka, sammansättning och beredskap att en angripares förluster och andra upp- offringar i samband med försök att utnyttja vårt land inte ter sig rimliga i förhållande till fördelarna. I krig omfattar totalförsvaret vårt samhälles totala ansträngningar. Det svenska totalförsvaret har tidigare beskrivits som ett maskineri med olika kugg- hjul, där kugghjulen har symboliserat det militära försvaret, civilförsvaret, det ekonomiska försvaret, det psykologiska försvaret och övrigt totalförsvar, där bl.a. hälso- och sjukvården samt post-, tele- och polisväsendet har ingått. Denna definition har i allt väsentligt byggt på ett organisationstänkande. har emellertid detta organisationstänkande kommit att omvärderas. Man talar nu istället om att vårt totalförsvar omfattar militära och civila verksamheter som måste upprätthållas för samhällets överlevnad. Detta innebär att en mängd verksamheter måste kunna fungera såväl under kriser som i krig. För att beredskapen att möta hot av skilda slag skall vara god krävs olika typer av förberedelser på såväl civil som militär sida. Beredskapsförberedelser berör såväl statliga myndigheter som kommuner, landsting och kyrkliga kommuner. Förberedelserna betyder också mycket för enskilda personer och för sådana företag som behövs för att trygga befolkningens överlevnad, upprätthålla viktiga samhällsfunktioner och stödja försvarsmakten. Enligt den definition av begreppet totalförsvar som finns i beredskaps- förordningen (1993:242) avses med totalförsvaret den verksamhet som är nödvändig för att förbereda landet inför yttre hot och för att ställa om samhället till krigsförhållanden. Vidare sägs i förordningen att under krigsförhållanden omfattar totalförsvaret hela den samhällsverksamhet som då skall bedrivas. Totalförsvarstanken innebär således att beredskapsfrågorna är en angelägenhet för hela samhället, vilket i sin tur innebär att såväl statliga myndigheter, kommuner, landsting och kyrkliga kommuner som organisationer, företag och enskilda skall samverka mot en gemensam hotbild både i fredstid och under krigsförhållanden. Den civila delen av totalförsvaret skall värna civilbefolkningen mot verkningarna av krigshandlingar samt under kriser och i krig trygga en livsnödvändig försörjning. Vidare skall totalförsvarets civila del stödja försvarsmakten under kriser och i krig samt upprätthålla de viktigaste samhällsfunktionerna (Jfr. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93, s. 92 f och bet. 1991/92FöU:12 s. 3). genomgick det civila försvarets ledningsstruktur betydande förändringar. Dessa innebar bl.a. att kommunerna fick en mer framträdande roll på lokal nivå, att det civila försvaret indelades i funktioner och att den centrala organisationen ombildades. Förändringarna har medfört att den nuvarande regleringen av den civila delen av totalförsvaret dåligt speglar den verksamhet som rent faktiskt bedrivs. Regleringen har även i många andra stycken blivit otidsenlig. En särskild kommitté har tillsatts för att utreda påfrestningar och risker i det fredstida samhället samt vissa frågor inom totalförsvarets civila del, Hot- och riskutredningen (dir. 1993:4). Utredningen behandlar ett flertal scenarion som kan tänkas uppkomma. Vidare skall utredningen göra en översiktlig bedömning av om samhällsutvecklingen kan medföra väsentliga problem på områden som har central betydelse för förmågan hos totalförsvarets civila del under säkerhetspolitiska kriser och i krig. Civilförsvarslagstiftningen har sina rötter luftskyddslagstiftning och i lagar om utrymning m.m. som antogs under . antogs en civilförsvarslag (1944:536) och bestämmelserna samlades då i huvudsak i denna. antogs den nu gällande civilförsvarslagen (1960:74). Regleringen av civilförsvarets verksamhet bygger på att detta är en särskild organisation. Civilförsvaret leds under regeringen på central nivå av och på regional nivå av civilbefälhavaren och . På lokal nivå leds verksamheten vid beredskap och i krig av kommunen. Staten ställer en civilförsvarschef med stab till kommunernas förfogande. Staten ställer också personal och materiel till civilförsvarets förfogande. Kommunens räddningskår ingår i krig i civilförsvarsorganisationen. Kommunstyrelsen är högsta civila totalförsvarsmyndighet på lokal nivå (prop. 1984/85:160, bet. 1984/85: FöU11, rskr. 1984/85:388). I civilförsvarslagen finns bl.a. bestämmelser om civilförsvarsplikt, anordnande av skyddsrum, utrymning och inkvartering, bortflyttnings och inflyttningsförbud, kommunernas skyldigheter, fastighetsägarnas skyldigheter samt förfoganderätt för civilförsvarets behov. Bestämmelser om kommunernas, landstingens och de kyrkliga kommunernas beredskapsförberedelser finns, förutom i civilförsvarslagen, också i lagen (1964:63) om beredskap och lagen (1981:1216) om kyrklig beredskap. Dessa bestämmelser innehåller bl.a. regler för planläggning, anskaffning av reservanordningar och reparationsberedskap. Alla svenska medborgare som bor i landet är civilförsvarspliktiga från och med sexton till och med ålder och är skyldiga att tjänstgöra inom civilförsvarsorganisationen.