prop · GI03201 · 1995-01-01 00:00:00 — och anför att aviseringsregistret bör kompletteras med uppgift om tillhörighet till samt föräldrar. Skälen för regeringens förslag: I lag bör uttömmande regleras vilka uppgifter som aviseringsregistret skall innehålla. Från integritetssynpunkt är det av betydelse att registret inte innehåller fler uppgifter än som behövs för att tillgodose ändamålet med registret. Användarnas intresse av att få tillgång till uppgifter måste vägas mot den risk för integritetsintrång som registrering av många typer av uppgifter kan innebära. Utgångspunkten bör vara att aviseringsregistret skall innehålla de uppgifter som behövs för att behovet av allmänt efterfrågade folkbokföringsuppgifter skall tillgodoses. Grundläggande uppgifter om en persons identitet, bosättning och familj efterfrågas i stor utsträckning och är också nödvändiga för att många myndigheter skall kunna fullgöra sin verksamhet. I fråga om uppgifter rörande en persons familj har föreslagit att uppgift om make och vårdnadshavare skall ingå i aviseringsregistret medan uppgift om föräldrar resp. barn inte skall finnas. Uppgift om föräldrar resp. barn efterfrågas emellertid i stor utsträckning i personbevis och några remissinstanser har också framhållit att de behöver uppgifterna i sin verksamhet. Enligt regeringens bedömning är behovet av uppgifterna av sådan art att uppgift om föräldrar och barn bör få finnas i aviseringsregistret. Vissa uppgifter som registreras inom folkbokföringen som t.ex. adoption, invandring och medborgarskap är uppgifter som under vissa förhållanden kan anses som integritetskänsliga. Uppgift om datum för inflyttning, dvs. när en person blir folkbokförd här i landet, samt uppgift om medborgarskap efterfrågas dock i stor utsträckning och aviseras till flera myndigheter. Uppgifterna behövs dessutom för valändamål. Utländska medborgare har rösträtt till landstings- och kommunfullmäktige bara om de har varit folkbokförda i landet de tre åren närmast före valåret. har föreslagit att uppgift om medborgarskap men inte datum för inflyttning skall ingå i registret. Många myndigheter har behov av att veta när en person har blivit folkbokförd i landet. Uppgiften utgör i många fall utgångspunkten för när en persons rättigheter och skyldigheter inträder. Tidpunkten för inflyttning har t.ex. betydelse för inskrivning hos och därmed rätten till förmåner från den allmänna försäkringen. Uppgiften har också betydelse för beskattning och för verksamhet. Kan datum för folkbokföring här i landet inte hämtas in på ett enkelt sätt innebär det merarbete för såväl de lokala skattekontoren som de myndigheter som får uppgiften på ADB-medium från folkbokföringen. Behovet av uppgiften för valändamål och den betydelse uppgiften har för en persons rättigheter och skyldigheter i övrigt är enligt regeringens mening så stort att uppgiften bör ingå i registret. Skyddet för den enskildes integritet får tillgodoses genom att uppgiften endast görs tillgänglig för den som har ett särskilt behov av uppgiften (jfr avsnitt 5.4). Uppgiften bör inte heller finnas i registret (avsnitt 5.6). Uppgift om medborgarskap används av flera myndigheter. Medborgarskap får registreras i bl.a. sjukförsäkringsregistren, skatteregistren och kommunernas invånarregister. Vidare är uppgiften nödvändig för framställning av röstlängd. För att avgöra om rösträtt föreligger till de allmänna valen behövs uppgift om en person har svenskt medborgarskap eller inte. Dessutom skall enligt (artikel 8.b.1 och 2) varje medborgare i en medlemsstat ha rösträtt i kommunala val och val till om han uppfyller de krav på bl.a. bosättning i landet som ställs på en svensk medborgare för att få sådan rösträtt. För denna kategori av utländska medborgare måste det således finnas uppgift om att de är medborgare i ett land inom Europeiska unionen. Regeringen har i proposition om val till föreslagit bl.a. att den som är medborgare i någon av Europeiska unionens medlemsstater och som är bosatt här i landet skall ha rösträtt vid val i till (prop. 1994/95:154). I likhet med anser regeringen att uppgifter om adoption och invandringsland inte bör finnas i ett aviseringsregister. Uppgifterna efterfrågas inte heller i så stor utsträckning. De myndigheter som behöver sådana uppgifter bör få informationen på annat sätt, t.ex. från de lokala folkbokföringsregistren. När det gäller avregistrering från folkbokföringen har utredningen föreslagit att endast uppgift om avregistrering på grund av dödsfall och dödförklaring skall få ingå i registret. För att ändamålet med registret skall kunna tillgodoses bör det emellertid också framgå att en person avregistrerats på grund av utflyttning. Uppgiften efterfrågas av flertalet myndigheter och behövs dessutom för att kunna ta fram underlag för röstlängder. Uppgiften kan inte heller anses känslig från integritetssynpunkt. Andra uppgifter än de som registreras i de lokala folkbokföringsregistren och det centrala referensregistret skall inte finnas i aviseringsregistret. Uppgift om tillhörighet till finns inte i folkbokföringsregistren. Något skäl för att uppgiften skall ingå i ett aviseringsregister kan enligt regeringens mening inte anses föreligga. Även om det som bl.a. påpekat underlättar framtagandet av röstlängder för kyrkovalen får dessa uppgifter tas fram t.ex. genom kyrkans egna register över medlemmar. Kyrkoberedningen har i sitt slutbetänkande Staten och trossamfunden (SOU 1994:42) föreslagit att de kyrkliga valen bör handhas av själv. Betänkandet bereds inom . Som ovan nämnts bör registret innehålla endast allmänt efterfrågade uppgifter. anser att uppgift om sjömansregistrering bör finnas i registret. Uppgift om sjömansregistrering torde behövas endast av ett begränsat antal myndigheter. Enligt regeringens mening bör denna uppgift därför inte ingå i registret. Utredningen har föreslagit att uppgift om valdistrikt skall ingå i aviseringsregistret. Uppgiften är inte någon folkbokföringsuppgift och finns heller inte i folkbokföringsregistren. Vid upprättande av röstlängd hämtas uppgiften från fastighetstaxeringsregistren. Enligt regeringens mening finns inte något tungt vägande skäl att registrera uppgiften i aviseringsregistret även om den skall användas som underlag för framställning av röstlängd. När det gäller frågan om hur folkbokföringsuppgifter skall tillhandahållas SCB för befolkningsstatistiken anser regeringen att behovet av andra uppgifter än vad som sagts får tillgodoses på annat sätt än genom aviseringsregistret. Att bygga upp ett centralt register med det innehåll som SCB föreslår är inte lämpligt från integritetsskyddsynpunkt. På vilket sätt SCB skall tillhandahållas övriga folkbokföringsuppgifter får övervägas i ett annat sammanhang. Det nya aviseringsregistret skall i så stor utsträckning som möjligt innehålla endast aktuella uppgifter. Det är emellertid nödvändigt för att registret skall kunna fylla sin funktion att även vissa äldre uppgifter finns i registret. Regeringen återkommer till detta i avsnitt 5.6. Slutligen skall registret få innehålla tidsuppgifter för registrerade förhållanden samt de tekniska och administrativa uppgifter som behövs för att tillgodose ändamålet med registret. Till den sistnämnda kategorin räknas bl.a. uppgift om särskild sekretessprövning (jfr prop. 1990/91:53 s. 25). I personbanden ingår uppgifter som har karaktär av aviseringsmarkeringar, nämligen vapenregistermarkering, sjömansregistrering, CFD-markering, vägverksmarkering och värnpliktskod. Vapenregistermarkeringen visar att ändringar beträffande en viss person skall aviseras till polismyndighets vapenregister. CFD- och vägverksmarkeringarna används i samband med nyregistrering av personer i fastighets-, inskrivnings-, bil- och körkorts- registren. Samtliga nu nämnda markeringar är inte att anse som folkbokföringsuppgifter. Det nya aviseringssystemet bör så långt möjligt utformas så att aviseringsmarkeringar inte blir nödvändiga. Detta gäller särskilt markering för vapeninnehav som av bl.a. säkerhetsskäl inte kan anses lämplig i ett aviseringsregister för allmänna ändamål. Det kan dock även i fortsättningen finnas behov av att i undantagsfall tekniskt markera de personer för vilka uppgifter skall lämnas viss mottagare. Det förhållandet att de aviseringsmarkeringar som används inte längre skall användas innebär att andra former för uppdatering av aktuella register får tas fram. Det innebär att även den författningsreglerade underrättelseskyldigheten kan komma att påverkas. Detta gäller t.ex. underrättelser till polisens vapenregister och underrättelser till enligt bilregisterkungörelsen (1972:599). Hur denna typ av underrättelseskyldighet kommer att påverkas får utredas ytterligare i det fortsatta författningsarbetet. () har framhållit att om vapenregistermarkering inte skall ingå i ett nytt aviseringsregister krävs inrättandet av ett nytt, centralt register över personer med vapenlicens som komplement till polisens lokala vapenregister. Som tidigare nämnts är det inte lämpligt med en vapenregistermarkering i ett aviseringsregister för folkbokföringsuppgifter. Den framtida aviseringen av uppgifter till polisens vapenregister måste därför ske genom att andra tekniska lösningar för aviseringen utarbetas. Vilken lösning som skall väljas får utredas av RPS och RSV. Frågan om behovet och lämpligheten av att inrätta ett centralt vapenregister måste utredas innan ställning kan tas till detta. Denna fråga får därför övervägas i annat sammanhang. Datainspektionens förslag om en spärr i aviseringsregistret som markerar att en särskild identitetskontroll bör företas av den som utnyttjar personuppgifterna har berörts av i betänkandet Personnummer- Integritet och effektivitet (SOU 1994:63). Utredningen ansåg att en spärrmarkering skulle kunna ha vissa fördelar men bedömde att det skulle vara svårt att avgränsa tillämpligheten av en sådan bestämmelse. Enligt utredningens mening borde problemet med felaktiga registreringar som beror på att en person utger sig för att vara någon annan angripas på annat sätt. Regeringen delar Personnummerutred- ningens uppfattning. 5.4 Utlämnande på ADB-medium Regeringens förslag: Personuppgift i aviserings- registret får lämnas ut i form av utskrift eller på ADB-medium till en registeransvarig som enligt lag eller förordning får registrera uppgiften. förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte haft något att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: I fråga om utlämnande av uppgifter i personregister enligt datalagen är 7 kap. 16 § sekretesslagen (1980:100) av intresse. Regleringen innebär att det för utlämnande av personuppgifter på ADB-medium krävs att mottagaren har licens samt i förekommande fall tillstånd av Datainspektionen eller författningsstöd för att föra ett personregister som skall innehålla de uppgifter som skall lämnas ut. Vilka folkbokföringsuppgifter som skall lämnas ut på ADB-medium till olika register och användare måste naturligtvis avgöras utifrån om det finns ett verkligt behov av uppgifterna hos mottagaren. Regeringen anser i likhet med att folkbokföringsuppgifter skall få göras tillgängliga på ADB-medium för varje användare som själv har rätt att registrera motsvarande uppgift. Det bör gälla oavsett om användaren grundar sin rätt på särskild registerförfattning, tillstånd från Datainspektionen eller enbart en licens enligt datalagen. I samtliga dessa fall föreslås användaren få del av motsvarande uppgifter i aviseringsregistret för att hålla sitt eget register uppdaterat och korrekt. Den sambearbetning av uppgifter mellan olika register som därvid sker bör inte kräva särskilt tillstånd från Datainspektionen. Detsamma bör gälla om uppgifterna lämnas ut skriftligen från aviseringsregistret för att sambearbetas med uppgifter i ett annat personregister. Utlämnandet bör kunna ske på det sätt myndigheterna önskar, dvs. i form av utskrift på papper eller på adressetiketter, genom filöverföring, på diskett eller på annat sätt med hjälp av ADB. Regeringens förslag: I aviseringsregistret får som sökbegrepp användas personnummer, namn, adress, folkbokföringsfastighet, folkbokföringsort, folk- bokföring under särskild rubrik, make, föräldrar, barn och vårdnadshavare. Vidare får som sökbegrepp användas uppgift om medborgarskap i , , , eller eller med- borgarskap i annat land inom eller utom Europeiska unionen (unionsmedborgarskap eller icke unionsmed- borgarskap). Även uppgift om tidpunkt för registrerade för- hållanden och tekniska och administrativa upp- gifter skall få användas som sökbegrepp enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. förslag överensstämmer delvis med regeringens. Remissinstanserna har i huvudsak inte haft något att erinra mot utredningens förslag. anser dock att även uppgift om folkbokföringsort bör få användas som sökbegrepp. Även RSV anser att ytterligare uppgifter bör få användas, bl.a. län, kommun, församling och fastighet. Vidare måste enligt RSV medborgarskap i land inom Europeiska unionen få användas som sökbegrepp för att röstlängdsregistren skall kunna förses med uppgifter om endast sådana personer som har rösträtt. Skälen för regeringens förslag: När det gäller möjligheterna att bearbeta och göra urval av registeruppgifter finns i fråga om personbanden och riksaviseringsbandet inga föreskrifter som begränsar dessa annat än den generella begränsning som följer av datalagen, nämligen att ett personregister inte får användas annat än i överensstämmelse med sitt ändamål. Frågan om vilka sökmöjligheter som skall få finnas i aviseringsregistret är av stor betydelse inte minst från integritetssynpunkt. Sökbegrepp som är känsliga från integritetssynpunkt bör användas endast i begränsad utsträckning. Vid utformningen av de sökmöjligheter som skall finnas måste emellertid hänsyn tas till att aviseringsverksamheten ställer vissa särskilda krav. Som sökbegrepp i aviseringsregistret bör först och främst få användas uppgift om personnummer, namn och adress. Inget bör heller hindra att del av personnummer, exempelvis födelsetid, eller del av adress, exempelvis postnummer, används som sökbegrepp. har anfört att folkbokföringsort bör tillåtas som sökbegrepp. RSV har framhållit att uppgift om län, kommun och församling är nödvändiga som sökbegrepp vid uttag av uppgifter om befolkningen inom visst landsting eller viss kommun. Regeringen anser i likhet med remissinstanserna att folkbokföringsort bör vara tillåtet som sökbegrepp. Med folkbokföringsort avses såväl församling som län och kommun (jfr prop. 1990/91:53 s. 40). Enligt regeringens bedömning bör även folkbokföringsfastighet vara tillåtet som sökbegrepp. Enligt regeringens bedömning bör även uppgift om make, barn, föräldrar och vårdnadshavare få användas som sökbegrepp. Detta behövs för uppgiftslämnande till bl.a. . Uppgift om medborgarskap är inte tillåtet sökbegrepp i de lokala folkbokföringsregistren medan bestämmelserna om SPAR har den konstruktionen att uppgift om svenskt medborgarskap inte får användas vid urvalsdragningar. I ett allmänt aviseringssystem som bl.a. skall tillgodose myndigheters behov av grundläggande folkbokföringsuppgifter kan medborgarskap inte undvaras som sökbe- grepp. Exempelvis behövs uppgift om medborgarskap som utgångspunkt vid den avisering som uppdaterar polismyndigheternas register över utländska medborgare. Det torde också vara ofrånkomligt att medborgarskapsuppgiften används som grund för regelbundna aviseringar till i första hand . Det finns alltså ett behov av att i viss omfattning kunna söka på medborgarskap. Sökmöjligheterna beträffande medborgarskap bör emellertid begränsas i så stor utsträckning som möjligt. Som tidigare nämnts innebär att medborgare i ett annat land inom Europeiska unionen som är bosatta i har rösträtt till kommunalval på samma sätt som svenska medborgare. Rösträtten för unionsmedborgare innebär att medborgarskap i land inom Europeiska unionen måste få användas som sökbegrepp för att uppgiften skall kunna tas fram. Mot bakgrund av att det vid uppbyggnaden av aviseringsregistret bör vara känt vilka sökbegrepp som kommer att få användas, bör bestämmelser om i vilken utsträckning sökning på unionsmed- borgarskap skall vara tillåtet tas in i lagen . RSV har anfört att även medborgarskap i visst nordiskt land bör få användas som sökbegrepp. Skälet till detta är att skattemyndigheten vid åtskilliga tillfällen på begäran av Befolkningsregistercentralen i på ADB-medium lämnat över personuppgifter om i bosatta finska medborgare. Utlämnandet av uppgifterna har gjorts från personbanden med stöd av tillstånd från Datainspektionen. Enligt regeringens bedömning bör sökning på nordiskt medborgarskap även i fortsättningen vara möjlig. Något hinder från integritetsskyddssynpukt kan inte anses föreligga när det gäller medborgare i annat nordiskt land. Slutligen bör, på samma sätt som gäller enligt 12 § lagen om folkbok- föringsregister, som sökbegrepp få användas tidpunkt för registrerade förhållanden samt tekniska och administrativa uppgifter. Det bör ankomma på regeringen att meddela närmare föreskrifter om användningen av dessa sökbegrepp. Tidpunkt för registrerade förhållanden används vid uppgiftsutlämnande till SCB. Det kan även finnas behov av att kunna använda tidpunkt för flyttning som sökbegrepp. Visar det sig att tekniska markeringar som utvisar till vem en uppgift skall aviseras inte kan undvaras i registret måste det även vara möjligt att använda dessa markeringar som sökbegrepp. 5.6 Gallring av uppgifter Regeringens förslag: Uppgift i aviseringsregistret skall gallras när ny, motsvarande uppgift regist- rerats eller när uppgiften är aktuell. Uppgift om rättat personnummer får dock bevaras . Uppgift om datum för invandring skall gallras efter utgången av det år då uppgiften registrerades. Har en person avregistrerats från folkbokföringen skall uppgift om personnummer, namn, adress och anledningen till avregistreringen gallras efter utgången av det år personen avregistrerades. Övriga uppgifter gallras vid avregistreringen. Regeringen skall få förordna om att uppgifter om en avregistrerad person får bevaras . förslag överensstämmer delvis med regeringens. Remissinstanserna: RSV och avstyrker förslaget om att uppgifter om avregistrerade personer skall gallras . RSV påpekar att om uppgifterna gallras innebär det att vissa myndigheter får inrätta särskilda register över t.ex. utvandrade och obefintliga. Behovet av allmänt efterfrågade folkbokföringsuppgifter skall enligt RSV tillgodoses genom aviseringsregistret och inte genom att separata register inrättas. Vidare anser RSV att vid gallring av uppgifter om svenska medborgare hänsyn måste tas till förslag till ny vallag. Även och anser att uppgifterna bör bevaras än som föreslagits. Övriga remissinstanser har inte yttrat sig eller lämnat förslaget utan erinran. Skälen för regeringens förslag: I personbanden sker i princip bortgallring av en uppgift så fort denna ersatts av en ny uppgift. För speciella ändamål, i första hand framställning av röstlängder, sparas dock vissa uppgifter i särskil- da filer. Riksaviseringsbandet innehåller endast aktuella ändringsuppgifter och således inte någon historik. Som tidigare nämnts skall aviseringsregistret huvudsakligen innehålla aktuella uppgifter. Utgångspunkten bör därför vara att en uppgift i aviseringsregistret skall gallras när den ersatts av en ny uppgift eller är aktuell. Från denna princip måste man emellertid göra undantag för att syftet med registret skall kunna uppnås. I likhet med RSV anser regeringen att ett nytt aviseringsregister bör innehålla sådana uppgifter som gör att särskilda register med grundläggande folkbokföringsuppgifter inte behöver inrättas. Vissa uppgifter om en person bör därför finnas i registret även sedan de ersatts av nya uppgifter. Det gäller t.ex. uppgift om tidigare personnummer i det fall personnumret rättats på grund av fel. Det förekommer att skattemyndigheten får göra ändringar av personnummer i första hand till följd av att födelsetiden rättats. Rättelser av personnummer kan också förekomma till följd av att två personer fått samma personnummer eller att en person haft flera personnummer. Sådana personnummerändringar bör framgå av registret genom att både nytt och gammalt personnummer lagras i detta fall. Däremot bör personnummer som av annan anledning ändrats inte finnas kvar i registret. Några remissinstanser har framhållit att de har behov av historiska uppgifter avseende namn, adress och civilståndsändringar. Uppgifterna efterfrågas dock inte i sådan omfattning att det finns skäl att bevara dessa uppgifter i aviseringsregistret. Uppgifterna får i stället hämtas in på annat sätt. Uppgifter om datum för inflyttning från utlandet, dvs. tidpunkt för folkbokföring här i landet bör inte finnas i registret än nödvändigt. Uppgiften har som tidigare nämnts (avsnitt 5.3) betydelse för bl.a. bedömningen av utländska medborgares rösträtt. För att tillgodose detta behov krävs att uppgiften finns i registret efter utgången av det år då uppgiften registrerades. Enligt regeringens bedömning finns det inte skäl att ha kvar uppgiften . Den angivna tiden torde vara tillräcklig också för de övriga behov som uppgiften skall tillgodose. Utredningen har föreslagit att äldre uppgifter om adress och folkbok- föringsfastighet m.m. skall få bevaras i registret . Skälet till detta är att uppgifterna behövs för att registret skall kunna användas som underlag för röstlängder eftersom utländska medborgares rösträtt i kommunal- och landstingsval är beroende av folkbokföring i landet före valet. Regeringen har när det gäller registerinnehållet föreslagit att uppgift om datum för inflyttning från utlandet skall få finnas i registret (se avsnitt 5.3). Eftersom denna uppgift tillgodoser ifrågavarande behov av uppgifter för upprättande av röstlängd finns enligt regeringens bedömning inte något vägande skäl för att bevara äldre uppgift om adress m.m. i registret. När det gäller uppgift om avregistrering på grund av dödsfall är det angeläget att uppgiften om att en person avlidit når ut till de användare som har uppgifter om personen i sina register. Därmed kan en avliden persons dödsbo undgå att besväras av försändelser och annat som är avsedda för den avlidne och denne kan avföras ur register hos olika myndigheter. För att detta skall få fullt genomslag torde det vara nödvändigt att uppgiften om avregistreringen finns kvar i registret under inte obetydlig tid. Uppgifter om de personer som utvandrat och därigenom avregistrerats bör också finnas kvar i registret . Uppgifter om personer som utvandrat kan ha betydelse för beskattningen. Vissa myndigheter har också behov av att kunna kontrollera när personen flyttade och den utländska adressen i den mån den finns i registret. Vidare behövs uppgifter om utvandrade personer än den föreslagna för att registret skall kunna användas på det sätt som föreslås av vallagskommitté i betänkandet Vallagen (SOU 1994:30). Kommittén har föreslagit att en person som utvandrat automatiskt skall tas med i röstlängden efter utflyttningen. skall den som är utvandrad tas med i röstlängd endast efter anmälan. Den som gjort en anmälan skall tas med i röstlängden för anmälan. En från folkbokföringen avregistrerad person bör på grund av det angivna kvarstå i aviseringsregistret efter utgången av det år då personen avregistrerades. Det torde vara tillräckligt att registret innehåller de uppgifter som behövs för att hos olika användare identifiera personen, dvs. uppgifter om namn, personnummer och adress och anledningen till avregistreringen. Övriga uppgifter kan gallras i samband med avregistreringen. kommer att innehålla uppgifter om personer som aldrig varit folkbokförda utan tilldelats personnummer av annat skäl. har föreslagit att uppgifter om sådana personer skall gallras med att uppgiften gallras i det centrala referensregistret. Uppgifterna i det centrala referensregistret gallras i enlighet med arkivlagens bestämmelser.