prop · GI03220 · 1995-01-01 00:00:00 — Reglerna trädde i kraft . har antagit en lag om försöksverksamhet med medborgarkontor (prop. 1993/94:187, bet. 1993/94:KU39, rskr. 1993/94:392). En femårig försöksperiod med medborgarkontor har inletts . Olika modeller för medborgarkontor, både sådana med enbart verksamhet och sådana där kommunen, myndigheter och allmän försäkringskassa samlokaliserar sin verksamhet skall prövas. Kommunerna ges i lagen också befogenhet att sluta samarbetsavtal om att utföra förvaltningsuppgifter som inte innebär myndighetsutövning åt statliga myndigheter, allmän försäkringskassa samt landsting. Samarbetsavtal får också träffas med bolag, föreningar eller stiftelser om serviceuppgifter av allmänt intresse åt kommunmedlemmarna. har antagit en särskild lag (prop. 1993/94:205, bet. 1993/94:SfU19, rskr. 1993/94:369) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvården och . Samverkan kan ske via en ny organisation kallad beställarförbund. Regeringens tillstånd erfordras. Många mål som har överklagats från en förvaltningsmyndighet direkt till kammarrätt skall från överklagas till länsrätt som första domstolsinstans. Ändringarna omfattar även kommunalbesvärsmål. Ärenden om utlämnande av allmänna handlingar överklagas dock även i fortsättningen till kammarrätt. För att få biståndsmål och socialförsäkringsmål prövade i andra instans av kammarrätt måste kammarrätten ha beviljat prövningstillstånd (prop. 1994/95:27, bet. 1994/95:JuU6, rskr. 1994/95:165). Anställningsskyddslagen (1982:80), medbestämmandelagen och främjandelagen har förändrats från med anledning av två EG-direktiv. Vid övergång av en verksamhet från en arbetsgivare till en annan skall de anställningsavtal som finns för övergången gå över till den nya arbetsgivaren. Övergången utgör inte i sig saklig grund för uppsägning men det finns inga hinder för senare uppsägningar av ekonomiska, tekniska eller organisatoriska skäl. Arbetstagarna skall ha rätt att välja om de vill vara kvar hos sin tidigare arbetsgivare. Den nye arbetsgivaren skall vara skyldig att tillämpa den tidigare arbetsgivarens kollektivavtal . Giltighetstiden för lagen om undantag för vissa kommuner och landsting från bestämmelserna i lagen om tillsyn av stiftelser har förlängts till utgången av 1995 (1994:1502). har (prop. 1993/94:9 bet. 1993/94:LU12, rskr 1993/94:225) antagit en stiftelselag (1994:1220) som innehåller en utförlig civilrättslig reglering av stiftelseinstitutet. Stiftelser som är beroende av framtida, successiva anslag för sin verksamhet omfattas ej av det allmänna stiftelsebegreppet. Insamlingsstiftelser och kollektivavtalsstiftelser regleras särskilt i lagen. Pensions- och personalstiftelser regleras genom särskild lag. Lagen träder i kraft . trädde den nya ordningslagen (1993:1617) i kraft. Lagen ger kommunerna rätt att utfärda lokala föreskrifter om den allmänna ordningen på offentlig plats, användningen av pyrotekniska varor och ordningen och säkerheten i en hamn. Lokala ordningsföreskrifter utfärdade före upphör att gälla . har (prop. 1993/94:48, bet. 1993/94:KU13, rskr. 1993/94:46) beslutat om ändring i sekretesslagen, kommunallagen, arkivlagen och kommunal- förbundslagen, vilket ger medborgarna förbättrade möjligheter till insyn i de kommunala företagen. Beslutet innebär att aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar och stiftelser där kommuner, landsting och kommunalförbund utövar ett bestämmande inflytande (av rösterna eller motsvarande) skall tillämpa offentlighetsprincipen på handlingar som förvaras hos företagen. Reglerna gäller även dotterbolag där kommuner, landsting eller kommunalförbund har rättsligt bestämmande inflytande. Enskilda får rätt att hos förvaltningsdomstol överklaga beslut av kommunala företag att inte lämna ut företagets handlingar. Sekretesslagens inskränkningar gäller dock i samma utsträckning som för myndigheter. Sekretesslagen utvidgas också till att gälla för villkor i vissa affärsavtal samt för handlingar som avser uthyrning av bostadslägenheter och som innehåller personliga uppgifter om hyresgäster, om det kan antas att de lider men om uppgiften röjs. Principen om meddelarfrihet skall gälla även kommunala företag. De jämställs även med myndighet enligt arkivlagen. Kommunalförbundslagen kompletteras för att klargöra att kommunallagens bestämmelser om kommunala företag skall tillämpas - vare sig de har fullmäktige eller förbundsdirektion. Lagändringarna träder i kraft (för vissa kommunala företag ). Uppgifter i anmälan till kan under vissa förutsättningar sekretessbeläggas liksom uppgifter om vissa offentliganställdas adresser, hemtelefonnummer m.m. Ett undantag har införts från sekretessen inom som innebär möjlighet för enskild som uppnått myndig ålder att få del av uppgifter om biologiska föräldrar (SFS 1994:595). Andra sekretesslagsändringar som rör kommunerna är sekretess i verksamhet som avser beredskapsförberedelser m.m. (prop. 1994/95:196) och bestämmelser med anledning av ny alkohollag (prop. 1994/95:89, bet. 1994/95:SoU9, rskr. 1994/95:106). Konkurrenslag, lag om offentlig upphandling m.m. antog lagen om offentlig upphandling (1992:1528). Lagen omfattar även verksamhet. Därefter har beslutat att reglerna kompletteras med vissa regler även för mindre upphandlingar och bestämmelser för upphandling av tjänster inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationsområdet. Därigenom kommer all offentlig upphandling att omfattas av vissa lagregler. En nyhet i förhållande till det tidigare kommunala upphandlingsreglementet är att upphandlingen skall kunna prövas i domstol. Dess- utom ges rätt att inhämta alla nödvändiga upp- lysningar från upphandlande enheter. har antagit en ny lag (1994:615) om ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling (prop. 1993/94:222, bet. 1993/94:FiU22, rskr. 1993/94:383). Lagen gör det möjligt att pröva och förbjuda vissa konkurrenssnedvridande beteenden från offentliga upphandlares sida. Förbud enligt lagen beslutas av efter ansökan av i första hand . Förbud får förenas med vite. Lagstiftningen trädde i kraft . I propositionen (prop. 1993/94:11, bet. 1993/94:SoU11, rskr. 1993/94:117) skärps kommunens skyldighet att tillhandahålla barnomsorg genom ändringar i socialtjänstlagen (1980:620). Den utvidgade lagregleringen på barnomsorgsområdet trädde i kraft . De nya reglerna ger kommunerna en skyldighet att tillhandahålla barnomsorgsplats för barn mellan ett till och med , vilket bl.a. innebär krav på en utbyggnad av skolbarnomsorgen. Den nya lagen innehåller också krav på pedagogisk kvalitet både när det gäller förskoleverksamhet och skolbarnomsorg. Grupperna får inte vara för stora, lokalerna skall vara ändamålsenliga och det skall finnas personal med utbildning och erfarenhet. finns ca 150 familjerådgivare i - de flesta anställda av landstingen. har beslutat (prop. 1993/94:4, bet. 1993/94:SoU10, rskr. 1993/94:58) att en regel tas in i socialtjänstlagen (1980:620), varigenom kommunerna från ges ett ansvar för att familjerådgivning kan erbjudas dem som begär det. Dock ges varje kommun frihet att inom vida gränser praktiskt ordna verksamheten. Familjerådgivning skall även i fortsättningen vara en självständig verksamhetsgren med högt sekretesskydd för de uppgifter som lämnas i samband med rådgivningen. har beslutat (prop. 1993/94:75, bet. 1993/94:SoU14, rskr. 1993/94:118) om privatpraktiserande läkares respektive sjukgymnasters rätt till ersättning i de fall vårdavtal inte har träffats med . Privat- praktiserande läkare och sjukgymnaster som är uppförda på förteckning hos allmän försäkringskassa eller fr.o.m. påbörjar privat verksamhet får rätt att erhålla ersättning från enligt en taxa som preciseras av regeringen. Statsmakterna har beslutat (prop. 1992/93:160, bet. 1992/93:SoU22, rskr. 1992/93:355) om en husläkarreform. Husläkarlagen (1993:588) trädde i kraft . har dock beslutat (bet. 1993/94: SoU20, rskr. 1993/94:248) att ge regeringen tillkänna att den bör återkomma till med förslag om att lagen skall avvecklas. Regeringen har lagt fram en sådan proposition. Staten har 1991 träffat en överenskommelse med om en vårdgaranti (prop. 1990/91:150 bil. 1:3, bet. 1990/91:SoU25, rskr. 1990/91:384). Patient som omfattas av vårdgarantin skall bli behandlad . Garantin har förlängts till 1993, 1994 och 1995 utan särskilt bidrag från staten. beslutade (prop. 1992/93:159, bet. 1992/93:SoU 19, rskr. 1992/93:321) om förbättrade stöd- och serviceinsatser för personer med funktionshinder . Den nya lagen (SFS 1993:387) infördes . Lagen ger personer med funktionshinder rätt till tio olika former av stöd och service - bl.a. rådgivning, ledsagarservice, avlösarservice, särskilt boende och en personlig assistent. Lagens personkrets beräknas uppgå till ca 100 000 personer. Beslut om insatser kan överklagas till länsrätt. För personer som inte fyllt har en statlig assistansersättning införts. Assistansersättningen lämnas till personer som har behov av personlig assistans under i genomsnitt mer än . Ärenden om statlig assistansersättning administreras av och de allmänna försäkringskassorna. Rätten till assistansersättning regleras i lagen (1993:389) om assistansersättning och i förordningen (1993:1090) om assistansersättning. Genom tillägg i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL, har sjukv- årdshuvudmännen ålagts en skyldighet att erbjuda invånarna habilitering, rehabilitering och hjälpmedel. För att påskynda utvecklingen har särskilda stimulansbidrag införts. Avsikten är att sammanlagt skall utges i särskilda stimulansbidrag . beslutade om vissa förändringar i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) i lagen (1993:389) om assistansersättning () samt i lag (1979:943) om arbetstid m.m i husligt arbete. Förändringarna gäller fr.o.m. och innebär i korthet att en assistansberättigad inte själv kan vara arbetsgivare för en personlig assistent som han lever i hushållsgemenskap med. Om den assistansberättigade själv är arbetsgivare begränsas den personliga assistentens arbetstid till vad som anges i lagen om husligt arbete. Lagändringar har genomförts som klarlägger att entreprenad är tillåten inom , hälso- och sjukvården, folktandvården och försöksverksamheten med primärvård (1992:1381,1382,1383 och 1384). har beslutat (prop. 1993/94:97, bet. 1993/94:SoU16, rskr. 1993/94:150) att lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) ändras på så sätt att kommunerna tar över länsstyrelsernas nuvarande uppgifter i enskilda ärenden om beredande av vård enligt LVM. En följdändring föreslås i . Lagändringarna trädde i kraft . Kommunerna har fr.o.m. ett betalningsansvar för medicinskt färdigbehandlade inom sluten psykiatrisk vård (prop. 1993/94:218, bet. 1993/94:SoU28, rskr. 1993/94:396). Kommuner och landsting skall komma överens om hur mycket en kommun skall betala landstingen för medicinskt färdigbehandlade gamla och psykiskt störda som ligger kvar på sjukhus. Sjuksköterskeutbildning och vissa andra utbildningar skall kunna bedrivas av staten och privata och inte bara landsting (prop. 1993/94:177 bet. 1993/94:UbU13, rskr. 1993/94:400) Staten har fr.o.m. övertagit kommunernas ansvar för LVM/LVU-hem (prop. 1992/93:61, bet. 1992/93:SoU10, rskr. 1992/93: 106). Från gäller en ny alkohollag (1994:1738). Den nya lagen innebär att beslut om tillstånd för alkoholservering och beslut om administrativa åtgärder skall överföras från till kommunerna etappvist . 1995 övertar kommunerna ansvaret för tillsynen. 1995 och 1996 övertar kommunerna tillståndsgivningen men övergångsvis skall länsstyrelserna yttra sig i dessa ärenden. är kommunaliseringen fullt genomförd. Kommunerna kommer att få ta ut avgift för att finansiera tillsynen (prop. 1994/95:89, bet. 1994/95:SoU9, rskr. 1994/95:106). beslöt om en höjning av taket för högkostnadsskyddet . Lagen om husläkare, lagen om läkarvårdsersättning och lagen om ersättning för sjukgymnastik har ändrats (prop. 1994/95:109, bet. 1994/95:SoU10, rskr. 1994/95:133). Den s.k. fria etableringen för husläkare, läkarspecialister och sjukgymnaster har därigenom upphört. De nya bestämmelserna gäller fr.o.m. . Ändringarna innebär att nya husläkare, specialistläkare och sjukgymnaster som önskar vara verksamma som privatpraktiker med offentlig finansiering måste träffa samverkansavtal med sjukvårdshuvudmannen om detta. Regeringen har lagt ett förslag till om övergångsbestämmelser. har beslutat (prop. 1992/93:174, bet. 1992/93:BoU21, rskr. 1992/93:365) att bostadsbidragens administration skall föras över till försäkringskassorna och att staten tar över kostnadsansvaret. har beslutat (prop. 1993/94:173, bet. 1993/94:SfU16, rskr. 1993/94:305) att det kommunala bostadstillägget (KBT) ersätts med ett statligt bostadstillägg till pensionärer fr.o.m. . En kommun får dock, under en övergångstid , kunna besluta om kompletterande bostadstillägg. Sådant tillägg bekostas av kommunen. Regeringen har i en skrivelse till (1994/95:1) redogjort för det finska språkets ställning i . har med anledning därav gjort ett tillkännagivande till regeringen om kommunernas ansvar för de finskspråkiga elevernas språkliga och kunskapsmässiga utveckling (bet. 1994/95: UbU4). Regeringen har föreslagit (prop. 1994/95:212) att utvecklingsstörda barn och barn som jämställs med utvecklingsstörda inte får tas emot i särskolan utan vårdnadshavarnas medgivande. I samband därmed föreslås att begreppen vanlig och särskild skolplikt i skollagen ersätts med skolplikt. Försöksverksamheten, som skall ligga till grund för framtida ställningstaganden i frågan, skall följas upp och utvärderas av . Huvudmannaskapet för vårdutbildningar kan efter särskilda regeringsbeslut (prop. 1993/94:177, bet. 1993/94 UbU:13, rskr. 1993/94:400) överföras från landsting och kommuner till staten. En särskild utredare, (dir. 1994:76) har till regeringen överlämnat förslag till ramavtal beträffande sådan överföring från sex landsting. har fattat beslut om nya riktlinjer för en ny läroplan, ny timplan och nya kursplaner för (prop. 1992/93:220, bet. 1993/94:UbU1, rskr. 1993/94:82). Regeringen fattade, med anledning härav, beslut om ny läroplan, Lpo 94, samt nya kursplaner för . har även fattat beslut om riktlinjer för en ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, special-skolan och den obligatoriska särskolan (prop. 1992/93:250, bet. 1993/94:UbU2, rskr. 1993/94:93). har med anledning av propositionen fattat ett beslut om en ny timplan för . Regeringen fattade, med anledning härav, beslut om ny läroplan, Lpf 94, för det obligatoriska skolväsendet. För genomförande av skolreformer har i särskilda medel reserverats. införs den nya läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94). Den gäller för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan. Den nya läroplanen, timplanen och kursplanerna införs successivt med början i årskurserna 1-7. införs ett nytt mål-och kunskapsrelaterat betygssystem. Enligt detta skall betyg sättas fr.o.m. höstterminen i årskurs 8. En tregradig betygsskala skall tillämpas. En lag om entreprenadförhållanden inom skolan trädde i kraft (SFS 1993: 802). Regeringen har i årets budgetproposition föreslagit att den garanterade undervisningstiden i gymnasieskolan sänks. En minskning av kommunbidraget sker därvid enligt finansieringsprincipen. Enligt beslut (prop. 1993/94:242, bet. 1993/94:UbU20, rskr. 1993/94:421) skall fr.o.m. hemkommunerna betala bidrag till fristående särskolor. En överföring av medel kommer därvid att ske från statsbidraget till kommunbidraget. Vidare föranleder en ändrad finansiering för riksidrottsgymnasierna fr.o.m. att medel förs över från kommunbidraget till staten. Regeringen beslutade att upphäva föreskrifterna om till vem uppdrag får ges att anordna komvux, särvux och svenskundervisning för invandrare (sfi). Detta innebär att det från inte finns någon begränsning till vem kommunerna får överlåta genomförandet för denna utbildning. Regeringen föreslår i prop. 1994/95:157 att kommunernas bidrag till fristående skolor på gymnasienivå skall sänkas från av den genomsnittliga kostnaden för en elev i den kommunala till . Dessa regler skall gälla i avvaktan på att utredningen om friskolor (dir. 1995:16) redovisat sina slutsatser. har (prop. 1993/94:51, bet. 1993/94:SfU06, rskr. 1993/94:76) beslutat att de kommuner som träffar avtal med om kraftigt ökad mottagning av flyktingar skall få ett särskilt stimulansbidrag på per mottagen flykting. En förutsättning var att kommunen tog emot dessa flyktingar före . Stimulansbidraget ges utöver den schablonersättning som kommunen redan får av staten . har efter regeringens proposition (prop. 1994/95:26) beslutat. att stimulansbidraget även skall utgå för flyktingar som tas emot . Syftet med stimulansbidraget har varit att underlätta ett snabbt mottagande i kommunerna. Genom förslag i budgetpropositionen (prop. 1993/94:100) har beslutat att ett särskilt konjunkturtillägg betalas till kommuner för flyktingar mottagna för att ersätta den uppskattade genomsnittliga merkostnaden för socialbidrag som inte täcks av schablonersättningen. Konjunkturtillägget är för vuxen flykting och för barn . har också beslutat att staten skall en lämna ersättning för utlänningar i åldern som tas emot och som motsvarar de faktiska kostnaderna för socialbidrag (liksom för åldersgruppen ). Vidare föreslås i budgetpropositionen att schablonersättningen utbetalas i stället för två och att tiden för utbetalning utsträcks . införs krav på att kommunen skall upprätta en introduktionsplan för alla flyktingar för vilka schablonersättning lämnas. Genom proposition (prop. 1993/94:126, bet. 1993/94:UbU10, rskr. 1993/94:341) om svenskundervisning för invandrare (sfi) beslutade om vissa ändringar i skollagen och vissa regelförenklingar. Bl.a. skall asylsökande inte längre ha rätt att delta i sfi. Tidsgränsen på två (i vissa fall ) för kommunernas skyldighet att erbjuda sfi slopas för dem som har rätt till sfi. Undervisningen skall erbjudas och påbörjas så snabbt som möjligt efter bosättningen. Om inte särskilda skäl finns måste det ske . Betyg och centralprov införs. Regeringen har i årets budgetproposition föreslagit att avsätts till en nytt anslag på statsbudgeten för /96 för särskilda insatser i invandrartäta storstadsområden. Syftet med insatserna bör vara att stärka kompetensen och öka arbetskraftsdeltagandet bland de boende i dessa områden samt att konkret bidra till en god social utveckling och förhindra utanförskap. Finansiering av de nya anslagsmedlen sker genom omfördelning från anslaget för ersättning till kommunerna för flyktingmottagandet. Regeringen har för avsikt att föreslå ytterligare särskilda insatser i invandrartäta områden i det program för användning av medel från Europeiska socialfonden som skall överlämnas till före . Enligt en proposition, Mottagande av asylsökande m.m. (prop. 1993/94:94, bet. 1993/94:SfU 11, rskr. 1993/94:188) - som tog beslut om - gäller fr.o.m. bl.a. att asylsökande fått samma rätt till ekonomiskt bistånd oavsett om de vistas på en förläggning eller har eget boende i en kommun. Därutöver kan beviljas viss bostadsersättning för de som har eget boende. De nya reglerna innebär också att skall svara för all utbetalning av försörjningsbidrag till de asylsökande även när de vistas i en kommun. I budgetpropositionen 1989/90 angav regeringen att ett mål för kommunerna skulle vara att källsortering av hushålls- och industriavfall skulle ske . Kommunerna fick därvid ökade möjligheter att föreskriva källsortering. I den s.k. kretsloppspropositionen (prop. 1992/93:180) angavs att ett producentansvar skulle införas successivt för vissa avfallstyper. Detta produ- centansvar innebär att kommunernas ekonomiska och fysiska skyldigheter minskar i motsvarande mån. Ett producentansvar har införts t.ex. för glas- och aluminimumförpackningar från och för tidningspapper från . Kommunerna kan fortsätta med nuvarande insamlingssystem men då som entreprenörer åt industrin. har (prop. 1993/94:110, bet. 1993/94:JoU16, rskr. 1993/94:210) beslutat att den kommunala skyldigheten att ordna transporter avseende miljöfarligt avfall avskaffas. Vidare föreslås att kommunen vidtar åtgärder för att förbättra insamlingen av kvicksilverhaltiga varor. har (prop. 1993/94:111, bet. 1993/94:JoU19, rskr. 1993/94:256) beslutat att kommunerna bör följa rekommendationen i om att utarbeta lokala handlingsprogram för kommunens samlade arbete med att skapa en god livsmiljö. har ändrats (prop. 1993/94:178, bet. 1993/94: BoU18, rskr. 1993/94:372) varigenom bl.a ett nytt system för bygglovsprövningen samt för tillsyns- och kontrollförfarande i samband med byggande har införts. Träder i kraft . För att hålla tillbaka skattehöjningar 1994 beslutade att de kommuner och landsting som inte höjde skatten fick dela på (prop. 1992/93:150, bet. 1992/93:FiU29 rskr. 1992/93:345). har beslutat (prop. 1993/94:75, bet. 1993/94:SoU14, rskr. 118) att skatteutjämningsavgiften för landstingen avskaffas . har beslutat om i ROT-bidrag för äldrebostäder (bet. 1993/94:AU21). har beslutat att bidraget fortsätter att utgå enligt tidigare regler men bidrag kan ges även till bostäder för personer med funktionshinder. Vidare höjs bidragsnivån till och bidragsramen höjs med . Regeringen har medgett befrielse från stämpelskatt vid överlåtelse av bostadsfastigheter till kommunala bolag. Civilförsvaret upphör att existera som statlig organisation (prop. 1994/95:7, bet. 1994/95:FöU2, rskr 1994/95:80). I stället blir befolkningsskydd och räddningstjänst en uppgift även under höjd beredskap. Staten skall betala kommunerna en årlig ersättning för deras beredskapsförberedelser inom det civila försvaret. Ersättningen beräknas till . Den nya lagen om civilt försvar reglerar kommunernas, landstingens och de kyrkliga kommunernas ansvar för det civila försvaret. Den nya lagen innehåller också bestämmelser om hemskydd, verksskydd, befolkningsskydd och skall ersätta civilförsvarslagen samt lagarna om beredskap och kyrklig beredskap. Lagändringarna träder i kraft . Regeringen har 1994 beviljat till uppbyggnaden av lokala frivilligcentraler, s.k. resursbanker, i 20 kommuner. Frivilligcentralerna ska förmedla kontakter mellan personer som behöver hjälp och personer som vill hjälpa till. I frivilligcentralernas verksamhet ingår allt från att hjälpa gamla att handla mat och att gå ut med hunden till att förmedla vänkontakter. har beslutat (prop. 1993/94:40, bet. 1993/94:NU11, rskr. 1993/94:80) att den verksamhet de regionala utvecklingsfonderna bedriver skall överföras till nya regionala utvecklingsbolag. Landsting och kommuner erbjuds att vara delägare i de regionala bolagen, vilka förutsätts samarbeta med och upphandla tjänster av privata företag och organisationer. Verksamheten kommer även fortsättningsvis att främst vara inriktad på information, rådgivning och finansiering. Vidare skall bolagen i samverkan med andra regionala och lokala organ bedriva verksamhet inriktad på att främja nyföretagande. Riksfärdjänsten kommunaliserades från (prop. 1992/93:150, bet. 1992/93:TU39, rskr. 1992/93:445). Regeringen har (prop. 1993/94:147, bet. 1993/94:SfU15, rskr. 1993/ 94:368) beslutat att särskilda medel anslås bl.a. för ett utvecklingsarbete för att öka kvinnorepresentationen i beslutande församlingar. Kommunen har getts ansvaret för att inom ramen för socialtjänstlagen eller på annat sätt lämna råd och anvisningar till skuldsatta personer (prop. 1993/94:123). Utredningsförslag och pågående utredningsarbete Nedan redovisas visst pågående utredningsarbete samt lagda utredningsförslag som är föremål för vidare beredning. Demokrati, organisation och EU Utredningen om konsekvenserna för svenska kommuner och landsting vid ett EU-medlemskap konstaterar i sitt slutbetänkande (SOU 1994:2) att den starka kommunala självstyrelsen och det demokratiska inflytandet i svenska kommuner och landsting kan upprätthållas och vidareutvecklas vid ett svenskt medlemskap i .