prop · GI0320 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1994/95:20 redogörelse för företag med statligt ägande Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för verksamheten i de företag som , eller motsvarande verksamhetsår, helt eller delvis ägdes av staten. Förord........................................ 5 Företag med statligt ägande (ordnade efter huvudman)..................................... 6 Sammandrag.................................... 8 Särskilda uppgifter om de affärsdrivande verk- samheter som hänförs till Kommunikationsdepar- tementet...................................... 10 Definitioner ................................. 12 ................................. 16 ............................. 20 .................................. 24 ............... 30 AB Bostadsgaranti............................. 31 ......................... 33 Förvaltningsaktiebolaget .............. 39 ........................ 40 AB kanalbolag............................ 42 AB Industrikredit............................. 43 ........................ 45 ................ 46 (Operan).................. 48 AB Kurortsverksamhet.......................... 49 ............................ 51 ............................... 53 ()............. 56 Nordbanken.................................... 62 ............................ 68 ..................................... 70 Posten........................................ 74 .................................... 79 ................................. 90 .................................... 91 ................................ 97 ...............................101 .............................103 , ..105 - ....108 ()........................110 ....................116 AB Svensk Anläggningsprovning.................117 AB ()..................119 AB ........................123 ()..126 ()...............130 ...........................132 ......................133 ......................135 Svenska .................139 ........................140 ................................143 ..............................144 ......................................148 ...................156 AB Tipstjänst.................................159 AB .................................161 .................................163 .................................165 ............................181 ..................183 .............................186 Personregister - styrelseledamöter............188 Sökregister...................................222 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträder.228 Efter beslutet av (prop. 1980/81:22, bet. 1980/1981:20, bet. 1980/81 NU29, rskr. 1980/81:147) lämnar regeringen en redogörelse för företag med statligt ägande. Inom har efter samråd med de statsråd som är ansvariga för respektive företag upprättats en redogörelse för verksamheten i företagen med statligt ägande eller motsvarande verksamhetsår. Företag som sålts finns inte med. Redogörelsen bygger främst på de olika företagens och affärsverkens årsredo- visningar för eller motsvarande verksamhetsår, men även på material som företagen överlämnat direkt. Vissa händelser har även redovisats. Företagen svarar själva för innehållet i uppgifterna. Efter en inledande översikt följer en beskrivning av företag och verk med text och vissa sifferuppgifter. Företagsbeskrivningarna lämnas i bokstavsordning. Uppgifter om dotterbolag lämnas i anslutning till respektive företag och verk. Dessutom finns ett personregister och ett alfabetiskt sökregister. Företag med statligt ägande (ordnade efter huvudman) Inom parentes statens ägarandel (100) (100) (67) AB Kurortsverksamhet (100) (100) - (70) (100) Systembolaget (100) (100) Posten (100) (100) (100) (100) - AB Swedcarrier (100) AB (52) (100) Industrikredit (63,4) (50) Nordbanken (100) (100) (100) Statens bostadsfinansierigs- aktiebolag, (100) (100) AB Tipstjänst (100) V & S (100) (100) (50) Svenska (100) (33,3) (100) (100) (Operan) (100) (100) (100) (50,5) (47) (50) (25) ,(98,3) FörvaltningsaktiebolagetStattum (100) (100) AB kanalbolag (100) (10) (100) AB Svensk Anläggningsprovning (100) AB (65) , (100) (100) - (90) (100) (100) (100) Miljö- och naturresursdepartementet (100) , (9,9) (ingår ej bland företagsbeskrivningarna) De företag som staten har ägarintresse i varierar avsevärt i storlek och representerar en mångfald olika verksamhetsinriktningar. Här finns affärsverk, kreditinstitut, minoritetsägda bolag och bolag som fått speciella uppgifter av staten. Skälen för att staten skall äga företag har varierat över tiden. För länge sedan ägde staten eller kungen företag som t.ex. vapensmedjor och kronobränne- rier. Under den begynnande industrialismen ansågs det viktigt att staten kunde utöva ett avgörande ägarinflytande på nationella bas- resurser, som skog, vattenkraft och gruvor. Det synsättet rådde även när teknik- utvecklingen gav oss järnvägar och SJ, elektrisk energi och , liksom telekommunikationer och . tog staten över företag främst av regionalpolitiska skäl eller av beredskapsskäl. övertog staten företag i krishotade branscher som stål-, varvs-, och textilindustrin. har staten tvingats ta ansvar för några banker och därigenom bl.a. ett stort antal fastigheter och ytterligare industriföretag. En systematisk försäljning av statliga företag inleddes . Sammanlagt har försäljningen inbringat . Följande företag har sålts helt eller delvis eller förts över till annan ägare: (tidigare , Domän och Ncb), , , , , (tidigare ), OK , , , , , , , , Svensk Avfallskonver- tering AB (), () och . Omsättningen i den statliga företagsgruppen uppgick (eller motsvarande) till . Motsvarande siffra var . Utlåningen för kreditinstituten var respektive . Resultatet efter finansiella poster för hela den statliga företagssektorn exklusive kreditinstituten försämrades till 1993 med till totalt 6.1 miljarder. Investeringsvolymen ökade med ca . Medelantalet anställda exkl. kreditinstitut ökade med 7.000 personer. Tabellen på nästa sida är en sammanställning över företagen i denna skrift. I delägda företag ingår den andel som motsvarar statens andel av aktiekapitalet. Affärsverken avser hela koncernen inklusive affärsverkens bolag. Företag samt affärsdrivande verk, exkl. kreditinstitut Omsättning, mdr 252.5 216 varav företag 224.8 161 varav affärsdrivande verk 27.7 55 Resultat efter finansiella poster, mdr 6,1 14,4 varav företag 4,2 11,0 varav affärsdrivande verk 1,9 3,4 Investeringar, mdr 41,2 22,7 varav företag 37,7 19,4 varav affärsdrivande verk 3,5 3,3 Antal anställda, tusental 246 239 varav företag 211 195 varav affärsdrivande verk 35 90 1992 Utlåning, mdr 460,7 463 Resultat före bokslutsdispositioner och skatt, mdr 2,5 -7,1 Räntenetto, mdr 11,9 12,4 Antal anställda, tusental 6 10 Särskilda uppgifter om de affärsdrivande verksamheter som hänförs till Inom kommunikationssektorn pågår ett långsiktigt arbete med att bl.a. öppna upp marknaderna för nya aktörer och öka konkurrensen i syfte att öka valfriheten samt effektivisera resursanvändningen inom sektorn. Ett led i detta arbete har varit att skilja ut den rent konkurrensutsatta verksamheten från samhällsan- svaret inom området samt separera och förtydliga statens ansvar som ägare av verksamheter inom transport- och kommunikationssektorn. Ett steg i riktningen att skilja ut den konkurrensutsatta verksamheten har varit att bolagisera hela eller delar av verksamhetsområden. och har bolagiserats. Vidare har fattat beslut om att skall bolagiseras. I samband med bolagiseringarna har staten genom telelagen (1993:597) och postlagen (1993:1684) fått förutsättningar att styra och kontrollera verksam- heten på en öppen marknad så att de politiska målen inom teleområdet såsom post- och kassaservicen kan uppfyllas. I postlagen och telelagen fastslås dessutom grunden för samhällsansvaret vad gäller bl.a. grundläggande service, tillgänglighet, hänsyn till totalförsvarskraven samt upprätthållandet av social och regionalpolitiskt angelägen service. Även om syftet med en effektivare ägarroll är att få avkastning på den förmögenhetsmassa verksamheterna har att förvalta utgör lönsamma och välskötta verksamheter i sig en bra grund för att uppfylla en väl fungerade post- och teleservice och att på lång sikt trygga anställningarna vid verksamheterna. bidrar även till att förstärka statens finansiella ställning och ytterst till att skapa utrymme för satsningar inom angelägna samhälleliga områden. Ur konkurrenssynvinkel är det viktigt att ägaren ställer samma krav på verksamheterna som de krav konkurrenterna har på sina verksamheter. Bland övriga förändringar som genomförts inom kommunikationssektorn kan nämnas luftfarten, samt järnvägsmarknaden. Avregleringen på den inrikes luftfarten har medfört att det uppstått en ökad konkurrens framför allt på sträckor med omfattande trafikunderlag. Nya aktörer har kommit in på marknaden. har beslutat att avskaffa AB monopol på kontrollbesiktningen. Monopolet föreslås upphöra . har fattat beslut om att det statliga bannätet skall öppnas för konkurrens . En viktig målsättning för staten som ägare av affärsdrivande verksamhet är att lägga fast strategier och mål för ägandet av olika verksamheter. Strategier och mål för de enskilda företagen bör däremot fastställas inom ägarens ramar, av resp. bolagsstyrelse. I det arbete som bedrivs och bedrivits inom område med bl.a. bolagiseringar har vissa principer utarbetats för hur departementet som representant för ägaren skall styra sina verksamheter. Syftet med detta är att uppnå en effektiv avkastning på den förmögenhetsmassa som verksamheterna har att förvalta. De principer för styrning som tagit fram tillämpas på såväl aktiebolagen , och som affärsverken , () och . En aktiv och självständig ägarroll innebär vidare att analys och uppföljning av de olika verksamheterna avses ske kontinuerligt. Som ett led i detta arbete aviserade regeringen budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil. 7, bet. 1993/94:TU17, rskr. 1993/94:199) att man skulle återkomma till med en redogörelse för bolagsverksamheten inom område. Vidare aviserade regeringen i proposition om avreglering av järnvägstrafiken och riktlinjer m.m. för SJ:s verksamhet (prop. 1993/94:166, bet. 1993/94:TU28, rskr. 1993/94:309) att man hade för avsikt att under sen vår eller tidig höst lämna en rapport om utvecklingen i , och SJ baserat på bl.a. årsredovisningarna för dessa verksamheter. De principer för ägande av företag, som utvecklats inom Kommunikations- departementet kan tjäna som exempel för statligt ägande i allmänhet. har i den särskilda skriften Bolag och affärsverk är 1993 redovisat principerna för departementets ägande på följande vis. Utgångspunkten för staten som ägare är att erhålla avkastning på det egna kapitalet samt att i övrigt uppfylla de mål som fastlagts av riksdag och regering för resp. verksamhetsområde. Det primära ekonomiska målet för verksamheterna är därmed att ge en räntabilitet på eget kapital och utdelning till ägaren. Det är även viktigt att företagets effektivitet och finansiella styrka utvecklas gynnsamt. Ekonomiska nyckeltal för att följa upp detta är bl.a. räntabilitet på sysselsatt kapital och soliditet. Beroende av verksamheternas specifika utveckling fokuseras på vissa mål såsom exempelvis avkastning eller konsolidering. Som riktmärke för bestämning av krav och målsättningar har jäm- förelser gjorts med motsvarande nyckeltal för jämförbara svenska och utländska företag. Vidare har en teoretisk modell som med utgångspunkt från kapitalmarknadens krav härleder avkastningskrav använts. Vid fastställande av utdelningspolicy har en utgångspunkt varit att utdelningen skall motsvara den utdelning på justerat eget kapital som ett genomsnitt av större svenska börsföretag uppvisar. Det är av vikt att företagets finansiella styrka utvecklas gynnsamt. Detta kräver en långsiktig tillväxt av det egna kapitalet. (avser ej ) Antal anställda Medelantalet anställda omräknat tillårsanställda. Justerat eget kapital Beskattat eget kapital inklusive av obeskattade reserver plus minoritetens andel i eget kapital minus föreslagen utdelning. Kapitaltäckningsgrad, Med kapitaltäckningsgrad avses kapital- avser endast kre- basen i procent av summa riskvägda tillgångar ditinstitut och andra åtaganden. Kapitalbasen utgörs av summa primärt och supplementärt kapital, från vilken summa avgår kapitaltillskott till annat företag som driver bank- eller försäkringsrö- relse. Omsättning Fakturerad försäljning exklusive intern försäljning. Räntabilitet Rörelseresultat efter avskrivningar plus finansiella intäkter i relation till sysselsatt kapital. Soliditet Justerat eget kapital i relation till balansomslutningen. Sysselsatt kapital Genomsnittlig balansräkning exklusive av obeskattade reserver, minus genom- snittliga icke räntebärande skulder. Definitioner och förklaringar avseende Räntabilitet på eget Resultat före extraordinära poster i procent av kapital efter scha- genomsnittligt justerat eget kapital. blonskatt Resultat efter avdrag för schablonskatt och minoritetsandel men inkl. andel i intressebo- lags resultat. Justerat eget kapital inkluderar obeskattade reserver med avdrag för latent skatt. Vidare inkluderas andel i intressebolags justerade egna kapital men ej minoritetsandelar och före- slagen utdelning. - skattesats , - skattesats , För inkluderas föreslagen utdel- ning i justerat eget kapital. Föreslagen utdel- ning för består av statsmakterna begärd avkastning på det fasta statskapitalet och redovisat i resultaträkningen efter resul- tat efter extraordinära intäkter och kostnader. Räntabilitet på Resultat efter finansnetto plus finansiella sysselsatt kapital kostnader i procent av genomsnittligt syssel- satt kapital. Finansiella kostnader inkluderar räntekostna- der, valutakostnader på lån och andra finan- siella kostnader. Sysselsatt kapital avser balansomslutningen minskad med icke räntebärande skulder. Utdelning Disposition, för året föreslagen utdelning. Utdelning för affärs- Utdelning för affärsverken har historiskt verken utgjorts av s.k. inleverans. Inleveransen har bestått av ett visst förräntningskrav på stats- kapitalet. har staten gått i från denna modell och består utdelningen (inleveransen) från affärsverken ofta i en viss procent av affärsverkens egna kapital. Utdelning/eget Utdelning i procent av ingående justerat eget kapital kapital. Justerat eget kapital inkluderar obeskattade reserver med avdrag för latent skatt. Vidare inkluderas andel i intressebolags justerade egna kapital men ej minoritetsandelar och före- slagen utdelning. Kassaflöde före in- Resultat efter finansnetto vesteringar + ev. avdragen minoritetsandel - ev. inkluderad andel i intressebolags out- delade resultat +/- extraordinära kostnader/intäkter som inte är reavinster/-förluster + avskrivningar - betald skatt +/- nettominskning/ökning spärrmedel +/- nettominskning/ökning rörelsekapital (exkl. likvida medel, placeringstillgångar och finansiella korta skulder) -------------------------------------------------------------------- = Kassaflöde före investeringar Nettoinvesteringar i - Investeringar i rörelsetillgångar (dvs. i rörelsen ickefinansiella anläggningstillgångaranvända i rörelsen) + försäljning av rörelsetillgångar --------------------------------------------------- = Nettoinvesteringar i rörelsen Kassaflöde efter in- Kassaflöde före investeringar minus vesteringar nettoinvesteringar i rörelsen. Soliditet Justerat eget kapital inkl. minoritetens andel i procent av balansomslutningen. Räntetäckningsgrad Resultat efter finansnetto plus finansiella kostnader dividerat med finansiella kostnader. Bland finansiella kostnader inräknas kursför- luster på utlandslån som ses som en form av räntekostnad. Medelantal årsan- Genomsnittligt antal anställda. ställda Antal anställda omräknade till antal helårsan- ställda. Intäkt/anställd Intäkter genom medelantal årsanställda. Eget kapital för Statskapital, bundna reserver och fritt affärsverken kapital i affärsverket. Statskapitalet består av staten tillskjutet kapital som skall förrän- tas. Motsvarar ungefär aktiekapitalet i ett bolag. AmuGruppen blev egen myndighet, s.k. uppdragsmyndighet, efter att ha varit en del av . Verksamheten skulle inte vara anslagsfinansierad utan sälja sina tjänster till i första hand . Genom denna konstruktion skulle omfattning och inriktning av verksamheten anpassas till efterfrågan. ombildades AmuGruppen från uppdragsmyndighet till statligt aktiebolag med staten som enda ägare. De tjänster som AmuGruppen säljer är utbildning, kompetensutveckling och konsulttjänster. Försäljningen riktas till (för framför allt personer som är arbetslösa eller riskerar arbetslöshet), företag, (rehabiliteringsutbildningar), kommuner, landsting m.fl. AmuGruppen består av ett moderbolag och tio dotterbolag. Före bolagiseringen var verksamheten organiserad som en gruppmyndighet med 24 länsmyndigheter. Från starten har omsättningen ökat och resultatutvecklingen har varit positiv. som myndighet fick AmuGruppen möjlighet att bygga upp en reserv för att en omstrukturering inte skulle behöva drabba staten. fick myndigheten signaler om att försäljningen till skulle minska med ca /94. Detta medförde att över 2 000 personer sades upp av myndigheten. Kostnaden för uppsagd personal m.m. belastade resultatet /93. Omsättningen och resultatet för myndighetstiden framgår av följande tabell. Översikt 92/93 91/92 Omsättning mkr 4 249 4410 Rörelseresultat efter avskrivningar, mkr 162 402 Resultat efter finan siella poster, mkr 284 468 Resultat, mkr -407 425 Balansomslutning, mkr 1 563 1 405 Investering i anläggningstillgångar, mkr 110 254 Soliditet procent 29 60 Statens andel i procent: 100 Box 1264 111 92 Tel. Genom resultatet /92 och 1992/93 blev det möjligt att finansiera både omstruktureringskostnaderna och den tidigare ej redovisade pensionsskulden inför bolagiseringen. startade verksamheten med en soliditet på . Utvecklingen av antalet anställda framgår av följande tabell: Antal anställda 92/93 91/92 Tillsvidare anställda 4 708 4 644 Tillfälligt anställda 1 454 2 064 Totalt 6 162 6 708 varav utbildare 4 400 4806 Budgeten , med en planerad omsättning av , verkar i stort sett att hålla och visar att verksamheten har stabiliserats och att framtidsutsik- terna är goda. , (ordf.), , , , , , AmuGruppen Öst, arbetstagarrepresentant , avvecklingskommittén, arbetstagarrepresentant , , Telefonaktiebolaget , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , auktoriserad revisor,, auktoriserad revisor, , koncernchef , vice VD , ekonomidirektör , personaldirektör , direktör affärsutveckling , direktör affärsutveckling Bolagsnamn: Adress: , 972 41 Telefon: 0920/441 00 VD: andel av aktiekapitalet: Verksamhet: se moderbolaget Bolagsnamn: Adress: Box 1012, 901 20 Telefon: 090/13 93 60 VD: andel av aktiekapitalet: Verksamhet: se moderbolaget Bolagsnamn: Adress: Box 603, 832 01 Telefon: 063/14 56 00 VD: andel av aktiekapitalet: Verksamhet: se moderbolaget Bolagsnamn: Adress: Box 240, 781 23 Telefon: 0243/801 10 VD: andel av aktiekapitalet: Verksamhet: se moderbolaget Bolagsnamn: Adress: Box 957, 195 86 : 08/595 112 55 VD: andel av aktiekapitalet: Verksamhet: se moderbolaget Bolagsnamn: Adress: Box 333, 641 23 Telefon: 0150/496 00 VD: andel av aktiekapitalet: Verksamhet: se moderbolaget Bolagsnamn: Adress: Box 313, 541 27 Telefon: 0500/47 32 00 VD: AnneMarie andel av aktiekapitalet: Verksamhet: se moderbolaget Bolagsnamn: Adress: Box 3013, 350 33 Telefon: 0470/77 53 00 VD: andel av aktiekapitalet: Verksamhet: se moderbolaget Bolagsnamn: Adress: , 211 55 Telefon: 040/28 35 00 VD: andel av aktiekapitalet: Verksamhet: se moderbolaget Bolagsnamn: Future Adress: Box 15058, 104 65 Telefon: 08/709 70 00 VD: andel av aktiekapitalet: Verksamhet: se moderbolaget Koncernens huvuduppgift är att tillhandahålla läkemedelsservice, dvs såväl läkemedel som kunnande om läkemedel. Moderbolaget, , har i princip ensamrätt till detaljhandel med läkemedel. Vid sidan av detta monopol ska bolaget tillhandahålla varor inom hälsoområdet, som naturligen anknyter till bolagets verksamhet. svarar för huvuddelen av den totala partilagerhållningen och distributionen av apoteksvaror till apoteken. 1993 svarade företaget för av den totala distributionen av apoteksvaror till apoteken. Läkemedel distribueras regionalt till fyra distribunaler i , , och . Hygien- och förbandsartiklar distribueras från och kostnadsfria förbrukningsartiklar från . Apoteken har som en del av sjukvården ett farmaceutiskt ansvar för sitt omland och ska gentemot kunderna tillhandahålla läkemedel m m samt ge råd och hjälp. Apoteksbolaget ska medverka till att de samhällsekonomiska målen uppnås att använda samhällets sjukvårdsresurser så effektivt som möjligt och ta vara på de framsteg som görs inom läkemedelsområdet, samt att människor i hela landet ska ha tillgång till en god läkemedelsförsörjning. Företagets strävan mot företagsekonomisk effektivitet och vinst skapar grunden för att nå de samhällsekonomiska målen. Apoteksbolagets syfte är inte att maximera vinsten. Apoteksbolaget arbetar på ett antal olika delmarknader: - Läkemedelsförsäljning till allmänheten - Försäljning av läkemedel inom sjukhusen - Försäljning av handelsvaror - Försäljning av sjukvårdsprodukter och hjälpmedel - Skötsel av försvarets läkemedelslager Resultat, finansiell ställning och investeringar Koncernens resultat efter finansiella poster uppgick till (296,3). Soliditeten var (29,8). Årets investeringar uppgick till (266,2). blev prisssättningen på läkemedel i princip fri. infördes prisbevakande och kostnadsdämpande åtgärder bl.a. i form av det så kallade referensprissystemet. Innebörden är att om priset för likvärdiga läkemedel överstiger det billigaste synonympreparatets pris med får patienten själv betala den överskjutande delen. övertog ansvaret för prissättningen gentemot tillverkarna för de läkemedel som omfattas av samhällets läkemedels- förmån. lade LFU 92 () fram ett delbetänkande och föreslog bl.a. förändringar på tre punkter, nämligen ensamrätt att sälja receptfria läkemedel, möjlighet för landstingen att fritt upphandla läkemedel samt ägarnas avkastningskrav på Apoteksbolaget. Proposition och riksdagsbehandling kan ske tidigast . sänkte apoteksbolaget bruttomarginalen med och med ytterligare cirka 2 procentenheter.Den genomsnittliga marginalen beräknas därmed till . Apoteksbolagets inköpspriser för farmaceutiska specialiteter beräknas ligga högre än beroende på producenternas prishöjningar. Sammansättningarna av läkemedelsförsäljningen antas uppvisa en fortsatt förskjutning mot dyrare produkter motsvarande av försäljningsvärdet. Vinstmarginalen sjunker med i jämförelse med 1993 till följd av marginalsänkningarna och . Resultatnivån 1994 beräknas ligga på ca före bokslutsdispositioner och skatter. Omsättning, mkr 16 988,7 15 404,0 Rörelseresultat efter avskrivningar, mkr 960,5 259,5 Resultat efter finansiella poster, mkr 958,3 296,3 Balansomslutning, mkr 5 563,7 5 130,6 Sysselsatt kapital, mkr 2 640,3 2 600,2 Justerat eget kapital, mkr 2 244,1 1 528,1 Investeringar i anläggningar, mkr 295,3 266,2 Utdelning, mkr 4,5 4,5 Räntabilitet, procent 39,2 14,5 Soliditet, procent 40,3 29,8 Antal anställda (medelantal heltid) 10 177 10 225 Statens ägarandel i procent: 67 Rådö, , statssekreterare, (ordf.), Bröms, , chefsekonom, , , statssekreterare, , , receptarie, arbetstagarrepresentant, , , apoteksdirektör, arbetstagarrepresentant, , , direktör, , , direktör, , , apotekare, arbetstagarrepresentant, Bratthall, , departementssekreterare, Bråkenhielm, , landshövding, län , , apotekare, arbetstagarerepresentant, , , apotekstekniker, arbetstagarrepresentant,, , kanslichef, , , aukt revisor, , , riksdagsledamot, , , riksdagsledamot, , , verkställande direktör Bolagsnamn: Adress: Box 49, 401 20 Telefon: VD: andel av Verksamhet: Grosshandel med läkemedel och övrigaapoteksvaror. Antal anställda: 589 varav kvinnor: 287 Omsättning: 9 Bolagsnamn: Adress: 105 14 Telefon: VD: - Statens andel av Verksamhet: Förädling av fastigheter.