prop · GI03222 · 1995-01-01 00:00:00 — Energidistributörerna REL framhåller att en koncessionering av handeln inte får försvåra etablerandet av en gemensam norsk-svensk elmarknad. Skälen för regeringens bedömning: Det finns inte anledning att förvänta en så stark ökning av den svenska exporten av el att den medför prishöjande effekter. De befintliga utlandsförbindelserna är, när det gäller överföringskapaciteten, huvudsakligen kopplade till marknader som inte kan väntas få några avgörande prishöjande influenser på den svenska marknaden. Det finns dock skäl att noga följa utvecklingen på övriga europeiska elmarknader, och i synnerhet dem i våra grannländer. Som har redovisats pågår f.n. ett arbete med att reformera reglerna för elmarknaden såväl inom EU som i ett antal europeiska länder, och det råder stor osäkerhet om vilka förutsättningar som kommer att gälla för utrikeshandeln med el . I det perspektivet finns det anledning att noga analysera vilka konsekvenser för bl.a. den svenska prisnivån och försörjningstryggheten en omfattande utbyggnad av utlandsförbindelserna skulle kunna medföra. Det är, som också slagit fast, viktigt att det råder ömsesidighet i utrikeshandeln med el, så att den pågående omregleringen av de europeiska elmarknaderna inte ensidigt gynnar vissa länder och missgynnar andra. I den vilande ellagstiftningen finns föreskrifter om en anmälningsskyldighet för långsiktiga avtal som avser export eller import av el . Såväl muntliga som skriftliga avtal omfattas av anmälningsskyldigheten. Enligt lagen (1994:618) om handel med el, m.m. bemyndigas regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, att utfärda närmare föreskrifter om innehållet i en anmälan. I författningskommentaren (prop. 1993/94:162, s. 166) anges särskilt att det inte kommer att krävas att sådan anmälan skall innehålla uppgift om priset och motparten. Enligt EK bör dock anmälningsskyldigheten utvidgas så att det också finns möjlighet att infordra uppgifter om motpart. Anmälningsplikten för den som exporterar och importerar el är nödvändig av flera skäl. Uppgifterna behövs för att det skall vara möjligt att göra marknadsbedömningar, t.ex. avseende förväntad leveranssäkerhet och prisutveckling på den svenska marknaden. kommer att behöva information om det önskade framtida utnyttjandet av utlandsförbindelserna för att kunna fullgöra sin uppgift som systemansvarig myndighet. Informationen kan också utgöra underlag för en analys av huruvida handeln med el mellan och andra länder orsakar störningar i elförsörjningen eller påverkar beredskapen på elområdet. Det är mot denna bakgrund angeläget att det också finns möjlighet att infordra uppgifter om motpart. Regeringen avser när det gäller anmälningsplikten föreskriva att denna omfattar även uppgifter om motpart. EK föreslår att det skall behövas en särskild koncession för export och import av el. Som skäl anförs bl.a. att det genom möjligheter till övervakning och kontroll skapas möjligheter till samhällsekonomiska konsekvensanalyser av en tilltagande utrikeshandel. Vidare anförs att det finns skäl att kunna pröva miljöeffekterna av produktion som sker i anläggningar i utlandet. Regeringen anser att en särskild koncession för export och import av el bör övervägas. För att få en sådan koncession bör den sökande kunna styrka att det finns ett ingånget avtal om export och/eller import av el som gäller under förutsättning att sökt koncession beviljas. Koncessionen skulle beviljas av regeringen. Det bör finnas en presumtion för att koncession beviljas, men regeringen skall ha möjlighet att kunna avslå en sådan begäran om allmän hänsyn till landets försörjningstrygghet talar emot ett beviljande av en sådan koncession. Grunderna för sådana avslag behöver dock utredas närmare. Som har framhållits (avsnitt 5.3.1) finns det inget behov av en sådan bestämmelse. Det är också nödvändigt att djupare analysera vissa frågor innan ett konkret lagförslag utformas. Bl.a. bör klarläggas hur handel med el skall behandlas i det föreslagna systemet med en kraftutväx- lingskoncession, så att exempelvis inte en börshandel med el försvåras. Andra aspekter som bör belysas är vad som skall gälla för redan ingångna kontrakt, om det skall finnas möjligheter att uppställa särskilda villkor i koncessionerna och hur man i så fall skall kunna kontrollera att sådana villkor efterlevs. Lagförslaget måste också stå i överensstämmelse med , främst reglerna om fria varurörelser. En särskild utredare kommer att tillkallas för att belysa de frågor som här har angivits. Regeringens förslag: Nätkoncession som avser utlandsförbindelse får inte meddelas om förbindelsen allvarligt skulle försämra möjligheterna att långsiktigt upprätthålla elförsörjningen i landet. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker () förslag eller lämnar det utan invändning. Vissa remissinstanser, däribland m.fl. finner det angeläget att nya utlandsförbindelser ägs och förvaltas av på samma sätt som det nationella storkraftnätet. Även i och anför att utlandsförbindelserna skall ägas av staten. Detta anses nödvändigt för att samhället skall kunna ha det slutgiltiga ansvaret för landets energiförsörjning. Skälen för regeringens förslag: Genom beslut (prop. 1991/92:133, bet. 1991/92:NU30, rskr. 1991/92:322) fastställdes riktlinjer för verksamheten med det svenska storkraftnätet. Enligt riktlinjerna skall storkraftnätet och de statligt ägda utlandsförbindelserna förvaltas av en från kraftproducenterna fristående organisation, . Vidare anges att principen när det gäller ägande av utlandsförbindelserna bör vara att skall äga och förvalta en tillräckligt stor andel av utlandsförbindelserna för att säkerställa svenska producenters och konsumenters möjligheter att sluta avtal om kraftaffärer med köpare och säljare utomlands. Den nu gällande ellagstiftningen innehåller inga särskilda bestämmelser avseende utlandshandel med el. Inte heller när det gäller koncessionsprövning finns enligt gällande ellag några särskilda bedömningsgrunder när ansökan avser utlandsförbindelse. Vad gäller koncessionsprövningen avseende utlandsförbindelser bör regeringen, enligt den vilande ellagstiftningens förarbeten, ha möjligheter att beakta alla väsentliga effekter på det svenska elsystemet. 1993/94:162 konstateras att den långsiktiga leveranssäkerheten hos det svenska elsystemet kan komma att ställa krav på restriktioner eller särskilda villkor för utbyggnaden av utlandsförbindelserna. Vidare anges att "I samband med prövning av ansökan om nätkoncession för utlandsförbindelse bör därför flera faktorer vägas in som exempelvis förbindelsens betydelse för den allmänna tillgången till överföringskapacitet till utlandet, driftsäkerheten i det svenska elsystemet och den långsiktiga leveranssäkerheten". I lagtexten anges dock inga andra bedömningsgrunder för en utlandsförbindelse än för en nätkoncession för linje inom landet, dvs. att ledningen skall vara lämplig från allmän synpunkt. I lagen anges enbart att en nätkoncession som avser en utlandsförbindelse skall prövas av regeringen. EK föreslår att de bedömningsgrunder som finns angivna i förarbetena till den vilande ellagstiftningen, nämligen den allmänna tillgången till överföringskapacitet till utlandet, driftsäkerheten i det svenska elsystemet och den långsiktiga leveranssäkerheten, också bör anges i lagtexten. Regeringen delar EK:s uppfattning att den vilande lagstiftningen bör kompletteras i detta avseende. Denna ändring bör träda i kraft med den vilande ellagstiftningens ikraftträdande. Regeringen bedömer att den här föreslagna ändringen i ellagen avseende bedömningsgrunderna vid prövning ger staten ett stort inflytande över etableringen av utlandsförbindelserna. En strävan, för att tillgodose samhällets intresse av långsiktig försörjningstrygghet i elsystemet, bör dock vara att tillkommande utlandsförbindelser ägs och förvaltas av staten. Den utredare som skall överväga kontrollen av utlandshandel bör även behandla denna fråga. 5.4 En integrerad nordisk elmarknad Regeringens bedömning: På en integrerad nordisk elmarknad kan de samlade produktionsresurserna utnyttjas bättre. Därigenom reduceras risken för en alltför stark marknadskoncentration. Det bidrar också till stabilare elpriser och till att investeringar sker där en utbyggnad är mest kost- nadseffektiv. För att en nordisk elmarknad skall kunna etableras krävs medverkan av regeringarna i de nordiska länderna. Det är angeläget att det arbete med att främja utvecklingen av en gemensam elmarknad i , som bedrivs inom ramen för det nordiska samarbetet, fortsätter och intensifieras. bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig i frågan har genomgående positiva synpunkter på etableringen av en gemensam nordisk elmarknad. Således anser bl.a. , , Energidistributörerna REL och () att det är angeläget att en gemensam marknad och en nordisk kraftbörs snabbt kan etableras. REL framhåller betydelsen av att det möjligt utarbetas regler som reglerar handeln på en sådan marknadsplats. anser att det fortsatta arbetet med en nordisk elbörs måste baseras på det arbete som bedrivs inom Nordel. Skälen för regeringens bedömning:Inom har funnits ett etablerat samarbete när det gäller handel med el. Överföringen av kraft till och från sker med hjälp av 20 växelströms- och likströmsförbindelser. Den totala överföringsförmågan är ca 5 000 MW. har sex elkraftförbindelser med , fem med och nio med . Av de 22 existerande förbindelserna mellan de nordiska länderna går således de flesta mellan och ett annat land. En förstärkning av överföringskapaciteten planeras mellan och samt mellan och . Utrikeshandeln med el förutsätter ett samarbete mellan de organisationer som ansvarar för de nationella elsystemen. I har elhandeln utvecklats genom de stora kraftföretagens samarbete inom Nordel. I de nordiska länderna har tidigare dessa kraftföretag tillsammans svarat för elbalansen och tillgången till reglerkraft, vilka är nödvändiga funktioner att kontrollera vid handelsutbyte med ett annat lands elsystem. Det är också kraftföretagen som har ägt och förvaltat de kraftledningar över vilka leveranserna har skett, såväl utlandsförbindelserna som de anslutande ledningarna. De senaste årens förändringar på de nordiska elmarknaderna har också påverkat utrikeshandeln. I och har statliga företag resp. affärsverk inrättats för att förvalta och driva de nationella högspänningsnäten och utlandsförbindelserna. I förvaltas stamnätet och utlandsförbindelser av två nätbolag, varav ett ägs av staten. I , och också i , finns elmarknader med konkurrens i produktion och försäljning. Alla marknadens aktörer har då tillgång till elnäten i dessa länder och kunderna kan fritt välja leverantör, i princip även en utländsk sådan. Efter ett ikraftträdande av den vilande ellagstiftningen skulle svenska elproducenter kunna sälja el direkt till kunder i dessa länder och svenska kunder skulle kunna köpa el där. Vid de nordiska energiministrarnas möte i fick för energi- och näringspolitik i uppdrag att utreda och redovisa förslag till ändamålsenliga former för kraftutbyte och elhandel som omfattar alla berörda nordiska länder. Ett konkret förslag skall presenteras av , om bl.a. de former för elsamarbete som bedöms möjliga att tillämpa från . Vidare har Statnett SF och överlämnat en rapport om en gemensam norsk-svensk elbörs. I rapporten dras slutsatsen att flera av de nödvändiga tekniska förutsättningarna för att kunna skapa en sådan börs till föreligger. Vissa justeringar måste dock göras i de regler som gäller för de nordiska elföretagens verksamhet. Även Nordel arbetar med frågan om en nordisk elbörs. En rapport med förslag till utformning av en sådan börs har redovisats . finns enligt regeringens bedömning goda möjligheter att utvecklas i riktning mot en alltmer integrerad marknad, som även inkluderar . På en sådan marknad kan de samlade produktionsresurserna utnyttjas effektivare. Genom att vatten- och kärnkraftsproduktion kan ersätta produktionen i fossilbränslebaserade anläggningar kan de totala utsläppen av miljöskadliga ämnen som kväveoxider och svavel reduceras. Även utsläppen av koldioxid, som är en s.k. växthusgas, minskar när fossilbränslebaserad elproduktion inte tas i anspråk i samma utsträckning som i en situation där utlandshandeln med el begränsas. Genom den ökade konkurrensen på en integrerad marknad minskar också riskerna för att vissa kraftföretag får en alltför stark ställning på de nationella elmarknaderna. Det samlade behovet av ny produktionskapacitet kommer att bli lägre och utbyggnaden av ny kapacitet kommer att ske där de ekonomiska förutsättningarna är bäst givet de energipolitiska restriktioner som finns i de nordiska länderna. Det förutsätter dock att de energi- och miljöpolitiska styrmedlen i de enskilda länderna utformas så att de inte förorsakar konkurrenssnedvridningar i elhandeln. En väl fungerande nordisk elmarknad kan således, enligt regeringens bedömning, utgöra ett effektivt medel för att uppnå både en ändamålsenlig utbyggnad och ett effektivt utnyttjande av en elförsörjning som står i samklang med de energi- och miljöpolitiska målen. Härigenom underlättas också omställningen av det svenska energisystemet. Det arbete i den riktningen som har inletts bör därför fortsätta och intensifieras, med sikte på att ett konkret samarbete skall kunna inledas med eller i nära anslutning till den svenska elmarknadsreformens ikraftträdande. Det är därvid angeläget att den långsiktiga utvecklingen av handeln kan ske på ett sätt som är till fördel för samtliga de länder som ingår i samarbetet. 6 Åtgärder för att säkerställa en fungerande handel med el Regeringens bedömning: Genom den nya ellagstiftningen stärks konsumenternas ställning på elmarknaden. En väl fungerande handel är en förutsättning för att konsumenterna skall dra nytta av de fördelar som elförsäljning i konkurrens kan medföra. Systemet med leveranskoncession bör förlängas för att underlätta övergången till det nya regelverket för konsumenter med låg elförbrukning och för småskalig elproduktion. Reglerna för överföring av el måste vara utformade så att hushåll och företag i glesbygden får rimliga nättariffer. En organiserad handelsplats för el är ett viktigt medel för att få en fungerande handel. En skärpt övervakning av marknadens utveckling sker i samband med att den nya lagstiftningen träder i kraft. bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Några remissinstanser har framfört synpunkter om de små kundernas ställning på den omreglerade elmarknaden. Bl.a och Energidistributörerna REL, framhåller betydelsen av en väl fungerande handel med el och tillgång till öppen information om bl.a. priser för att kunderna skall kunna agera med styrka. Enligt innebär omregleringen en risk för ökad prisdifferentiering mellan stora och små kunder. Enligt är det angeläget att stimulera utvecklingen av förenklade mätsystem för små konsumenter i syfte att underlätta deras möjligheter att delta i en öppen handel. Liknande synpunkter framförs även av ett antal fastighetsförvaltare, bl.a. och , liksom av och . Skälen för regeringens bedömning: Genom den nya ellagstiftningen skapas nya förutsättningar för handel med el som bl.a. innebär att konsumenterna fritt kan välja leverantör för den el som de förbrukar. Denna möjlighet innebär att konsumenternas ställning på marknaden stärks jämfört med nu gällande förhållanden. Det har uttryckts oro för de små konsumenternas situation på den omreglerade elmarknaden. Ett viktigt syfte med den bestämmelse om leveranskoncession som ingår i den vilande ellagstiftningen är att stärka rättsskyddet för de små konsumenterna vid övergången till en öppen marknad. I propositionen (1993/94:162) anfördes att mindre elförbrukare i praktiken, med hänsyn till transaktionskostnaderna - främst kostnaderna för mätning - kommer att vara beroende av sin nuvarande leverantör som därigenom behåller en monopolliknande ställning trots att kunderna har formella rättigheter att byta leverantör. Enligt propositionen fanns det därför skäl att ge de små elkunderna ett särskilt skydd. Genom det vilande regelverket har lagfästs att den som har leveranskoncession är skyldig att tillhandahålla el till alla kunder inom området. Kunden är därigenom gararanterad leverans av el till priser som kan prövas av en myndighet (). Små och medelstora konsumenter, såsom hushållsabonnenter, bostadsrättsföreningar och mindre näringsidkare, kommer inledningsvis sannolikt att köpa sin el från innehavaren av leveranskoncession. Förmånliga inköpsvillkor för leveranskoncessionsinnehavaren kan komma även småförbrukarna tillgodo i nästa led. Även om dessa kundgrupper inte utnyttjar möjligheten att byta leverantör kan de således dra indirekt nytta av de fördelar en konkurrensutsatt elförsäljning innebär. Leveranskoncessionerna skall enligt den vilande lagstiftningen ges för av högst . Regeringen anser att systemet med leveranskoncessioner bör gälla för än . Regeringens överväganden och förslag beträffande giltighetstiden för leveranskoncession redovisas i avsnitt 6.2. För konsumenter med låg elförbrukning, främst hushållskonsumenter, kan bl.a. kraven på mätning begränsa möjligheterna att delta i en öppen handel med el. En orsak är att mätning av elförbrukning i allmänhet måste ske med avsevärt större noggrannhet än om slutförbrukarna inom ett område får sin el från flera leverantörer. Tillgången till billiga mätsystem är således en förutsättning för att små kunder skall kunna delta i en öppen handel. Det är därför viktigt för elmarknadens utveckling att tekniken inom mätningsområdet utvecklas och kostnaderna pressas. Regeringen avser att uppdra åt och att gemensamt redovisa förslag till åtgärder för att få fram billig mätteknik. En viktig fråga på den nya elmarknaden är att se till att glesbygds- konsumenterna inte missgynnas. Det är främst utformningen av regelverket för nättjänster som är av betydelse i denna fråga. Den del av kundens totala elpris som gäller den elektriska energin och inte elöverföringen, påverkas däremot inte av om elen tas ut i glesbygd eller i tätort. Regeringen redovisar i avsnitt 6.3 förslag till ändringar i den vilande lagstiftningen som syftar till att säkerställa rimliga överföringstariffer för glesbygdskunderna. Regeringen instämmer i remissinstansernas bedömning att en väl fungerande handel med el, med öppen information om bl.a. priser, kan minska transaktionskostnaderna för att agera på marknaden och därför är särskilt viktig för distributörer och andra kundgrupper. En organiserad handelsplats för el (en elbörs) ger kunderna bättre information om priser och leveransvillkor än om all handel sker bilateralt. En elbörs kan därför bidra till att effektivisera handeln, vilket är angeläget inte minst för de mindre elförbrukarna. Frågan om en organiserad handelsplats för el behandlas närmare i avsnitt 6.4. Reformeringen av elmarknaden innebär förändringar som är genomgripande för såväl elmarknadens funktionssätt som producenter, leverantörer och konsumenter. Det finns därför skäl att noga följa och övervaka marknadens utveckling, särskilt efter det att den nya lagstiftningen träder i kraft. Frågan behandlas närmare i avsnitt 6.5. 6.2 Trygghet för små konsumenter och för småskalig elproduktion Regeringens förslag: Konsumenter med låg elförbrukning liksom småskaliga elproducenter bör få ett särskilt skydd i form av en pris- respektive leveranskontroll. Systemet med leveranskoncession skall därför förlängas till att gälla . En utvärdering av systemet skall ske före koncessionstidens utgång med särskilt beaktande av villkoren för konsumenterna och för småskalig elproduktion. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser godtar () förslag eller lämnar det utan invändning. i (LO) anser att systemet med leveranskoncession bör permanentas. är negativ till EK:s förslag och anför att en förlängning skulle motverka en önskvärd snabb övergång till den nya marknaden. Skälen för regeringens förslag: Den bestämmelse om leveranskoncession som ingår i den vilande ellagstiftningen har tillkommit i syfte att skapa stabilitet och skydda mindre kunder och den småskaliga elproduktionen vid övergången till en reformerad elmarknad. Den som innehar leveranskoncession är skyldig att leverera el för normala förbrukningsändamål till alla kunder inom området som inte önskar byta leverantör. Kunden har rätt att få både elpriset och villkoren för överföringen av el prövad av samma myndighet (). Vidare har kunden rätt att, efter en viss uppsägningstid, byta leverantör och köpa el från annan än den som har leveranskoncession i området. En förutsättning för att kunna byta leverantör är att de krav på mätning och avräkning som är förknippade med bytet kan tillgodoses. Den som innehar leveranskoncession är skyldig att köpa el från elproduktionsanläggning som är belägen inom området och som kan leverera en effekt om högst 1 500 kW. Leveranskoncessionerna ges för av högst . Inför koncessionstidens utgång och en eventuell omkoncessionering skall systemet utvärderas. Vid behandlingen i bifölls regeringens förslag i detta avseende. uttalade dock att den småskaliga elproduktionen bör ges ett skydd jämförbart med den för innehavaren av leveranskoncession föreslagna mottagningsplikten även om man vid utvärdering av leveranskoncessionssystemet finner att detta bör avvecklas och att regeringen därför bör anmodas att återkomma med erforderliga förslag för att säkerställa detta (bet. 1993/94:NU22). EK anför att systemet med leveranskoncessioner är av sådant värde att det redan inledningsvis borde gälla för än . EK föreslår att systemet förlängs till att gälla . Enligt LO bör systemet med tidsbegränsade leveranskoncessioner ersättas av regler som innebär ett permanent system med möjlighet till förändring om det senare bedöms lämpligt. Starka skäl talar för att behålla systeme med tidsbegränsade leverans-koncessioner. Elreformen innebär genomgripande förändringar i elmarknadens funktion. Det ligger i sakens natur att konsekvenserna är svåra att förutse. Med tidsbegränsade koncessioner skapas en flexibiliet i regelverket som går förlorad om systemet skulle permanentas genom långa eller obegränsade koncessionstider. Regeringen anser liksom EK att giltighetstiden bör förlängas. ger koncessionsinnehavarna bättre planeringsförutsättningar. Kunderna och de små elproducenterna får möjlighet till en priskontroll av inköps- respektive leveransvillkoren. måste också anses vara en allt för att kunna utgöra underlag för en utvärdering av systemet. Genom en förlängning av giltighetstiden med skulle vidare önskemål om ett ytterligare skydd för den småskaliga elproduktionen vara tillgodosett. Regeringen avser att noga följa utvecklingen på elmarknaden. Ett viktigt mål för elreformen är att stärka elkonsumenternas ställning. Särskilt bör beaktas utvecklingen för de små kunderna och dessas möjligheter att utnyttja de förändringar som reformen innebär. Av betydelse är härvid bl.a. priser och andra villkor för elleveranser. Systemet med leveranskoncession, vars främsta syfte är att skapa trygghet för små konsumenterna vid övergången till den nya lagstiftningen, bör utvärderas före utgången av den femåriga koncessionsperioden. Härigenom skapas underlag för en prövning av systemet med leveranskoncession och om systemet bör avvecklas eller förändras för att tillgodose de små konsumenternas och de små producenternas behov. Ett viktigt inslag i utvärderingen bör vara att bedöma hur kostnaderna för mätning har utvecklats liksom övriga faktorer som kan ha betydelse för de små konsumenternas möjligheter att dra nytta av de nya förhållanden som kommer att gälla. 6.3 Konsumenter i glesbygd Regeringens förslag och bedömning: Elförbrukare i glesbygden skall ha tillgång till el på rimliga villkor.