prop · GI0370 · 1995-01-01 00:00:00 — Överlåtande bolags tillgångar och skulder skall alltså återgå till detta och fusionsvederlaget skall återbäras till det övertagande bolaget. Med hänsyn till direktivets utformning har det också ansetts nödvändigt att stadga att de fusionerande bolagen solidariskt skall svara för de förpliktelser som har uppkommit genom åtgärder på det övertagande bolagets vägnar efter det att överlåtande bolag har upplösts men innan ogiltigförklaringen har kungjorts. Inlösen av aktier i dotterbolag Nya 26-30 §§ är i sak identiska med 10-14 §§ i kapitlets gällande lydelse. Den nya paragrafbeteckningarna har föranlett nya lagrumshänvisningar i 27, 28 och 30 §§. 12 kap. Byte av bolagskategori Ett beslut om att ett privat bankaktiebolag skall bli publikt fattas av bolags- stämman enligt bestämmelserna i 8 kap. om beslut om ändring av bolagsordningen. Om stämman hålls senare än efter utgången av det senaste räkenskapsår för vilket årsredovisning och revisionsberättelse har avgivits, skall det på stämman läggas fram uppgifter motsvarande delårsrapport enligt 4 kap. 13 och 14 §§ bankrörelselagen (1987:617). Uppgifterna skall avse tiden från utgången av nämnda räkenskapsår till inte tidigare än före dagen för bolagsstämman. Beslutet får registreras endast om bolagets firma uppfyller föreskrifterna i 6 kap. 1 § bankrörelselagen om publikt bankaktiebolags firma. Ett privat bankaktiebolag skall anses ha blivit publikt när beslutet om övergång till publikt bankaktiebolag har blivit registrerat. Paragrafen innehåller bestämmelser om övergång från privat till publikt bankaktiebolag. En övergång från den ena bolagskategorin till den andra förutsätter ändring av bolagsordningen. I första stycket har därför föreskrivits att beslut om övergång från privat till publikt bolag skall fattas av bolagsstämman enligt bestämmelserna i 8 kap. Det innebär bl.a. att bolagsstämmans beslut om övergång till den publika bankaktiebolagskategorin enligt 8 kap. 13 § är giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de på stämman avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Om bolagsordningen föreskriver ett strängare majoritetskrav, gäller givetvis detta (se 8 kap. 12 § andra stycket). Någon anledning att i detta sammanhang tillämpa de bestämmelser om kvalificerad majoritet som finns i 8 kap. 14 § torde inte finnas. Andra stycket innehåller bestämmelser om det material som måste föreläggas den beslutande stämman. Det har ansetts att stämman bör ha tillgång till material som ger möjlighet att bedöma bankens ekonomiska ställning. Sådant material finns redan i form av årsredovisningar och revisionsberättelser som har framlagts vid tidigare bolagsstämmor. Det finns emellertid en risk att dessa handlingar inte helt återspeglar bankens ställning om det har förflutit sedan utgången av föregående räkenskapsår. Det har därför föreskrivits att om den nya bolagsstämman hålls senare än efter utgången av det senaste räkenskapsår för vilket årsredovisning och revisionsberättelse har avgivits, uppgift motsvarande delårsrapport enligt 4 kap. 13 och 14 §§ bankrörelselagen skall framläggas på stämman. Sådana uppgifter skall innefatta bl.a. en översiktlig redogörelse för verksamheten och resultatutvecklingen i denna samt för utvecklingen av inlåningen, utlåningen och likviditeten sedan det föregående räkenskapsårets utgång. Vidare skall omsättningen och resultatet före bokslutsdispositioner och skatt redovisas (se 4 kap. 13 §). I anslutning till uppgifterna skall normalt också lämnas motsvarande uppgifter för samma rapportperiod under föregående räkenskapsår (se 4 kap. 14 §). I tredje stycket stadgas att hinder mot registrering av beslutet föreligger om bankens firma inte uppfyller föreskrifterna i 6 kap. 1 § bankrörelselagen om publikt bankaktiebolags firma. Föreskrifterna innebär att det publika bankaktiebolagets firma skall innehålla ordet bank samt dessutom ordet publikt eller avslutas med förkortningen (pub). I det fjärde stycket anges att bankaktiebolaget övergår till att vara publikt i och med att beslutet om övergång registreras i bankregistret. Ett beslut om övergång från privat till publikt bankaktiebolag kan liksom andra bolagsstämmobeslut klandras. Härvid gäller sedvanliga regler om tiden för väckande av talan och om talerätt. Några särskilda lagbestämmelser om detta har inte ansetts nödvändiga. Om beslutet om övergång till den publika bankaktiebolagsformen upphävs, kommer givetvis banken åter att vara privat. 2 § Ett beslut om att ett publikt bankaktiebolag skall bli privat fattas av bolags- stämman enligt bestämmelserna i 8 kap. om beslut om ändring av bolagsordningen. Beslutet är dock giltigt endast om det har biträtts av samtliga vid stämman närvarande aktieägare företrädande minst nio tiondelar av aktierna. Beslutet får registreras endast om bolagets firma uppfyller föreskrifterna i 6 kap. 1 § bankrörelselagen (1987:617) om privat bankaktiebolags firma. Ett publikt bankaktiebolag skall anses ha blivit privat när beslutet om över- gång till privat bankaktiebolag har blivit registrerat. I första stycket anges formerna för beslut om övergång från publikt till privat bankaktiebolag. Ett sådant beslut innebär en ändring i bolagsordningen och skall därför fattas av bolagsstämman enligt bestämmelserna i 8 kap. I ett avseende skall dock särskilda bestämmelser tillämpas. Det sammanhänger med att ett beslut om övergång från den publika till den privata bolagskategorin har särskilt påtagliga verkningar för aktieägarna, som i och med övergången till privat bankaktiebolag förlorar möjligheten att försälja aktierna på den allmänna marknaden. Det bör med hänsyn härtill - såsom närmare har utvecklats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.2 - uppställas ett mycket högt majoritetskrav för detta slag av beslut. Beslutet måste sålunda fattas av bolagsstämman och där biträdas av samtliga på stämman närvarande aktieägare företrädande minst nio tiondelar av aktierna. Vid övergång från publikt till privat bankaktiebolag uppställs inte några krav på att något visst material skall läggas fram på den beslutande stämman. För att beslutet om övergång till den privata aktiebolagsformen skall kunna registreras fordras att bolagsstämman även beslutar om ändring av firma så att den uppfyller kraven i 6 kap. 1 § bankrörelselagen. Detta framgår av andra stycket. Övergången till privat aktiebolag sker - såsom framgår av tredje stycket - i och med att registrerar beslutet. Bestämmelserna i 2 kap. 12 a-12 c §§ tillämpas också när ett bankaktiebolag som har blivit publikt enligt 12 kap. 1 § från registreringen därav träffar avtal som avses i 2 kap. 12 a § första stycket. I artikel 13 i det andra bolagsrättsliga direktivet stadgas att de skyddsregler som uppställs i samband med bolags bildande skall gälla också om ett bolag av annat slag ombildas till aktiebolag. Bland dessa skyddsregler märks bland annat de bestämmelser som skyddar mot uppskjuten apport. I denna paragraf har därför intagits ett stadgande om att 12 kap. 12 a-12 c §§ skall gälla även avtal som ingåtts från det att ett privat bankaktiebolag övergått till att bli publikt. Den som uppsåtligen bryter mot 1 kap. 5 § döms till böter eller fängelse i högst . Paragrafen innehåller en bestämmelse om ansvar för den som bryter mot förbudet i 1 kap. 5 § för privat bankaktiebolag eller aktieägare i sådant bolag att inbjuda allmänheten att teckna eller förvärva aktier m.m (se den allmänna motiveringen, avsnitt 5.3). Enbart uppsåtliga överträdelser av förbudet omfattas av ansvarsbestämmelsen. Gärningsmannens uppsåt skall täcka att erbjudandet avser sådana värdepapper som avses i 1 kap. 5 § och att fråga är om spridning av värdepapperen på det sätt som anges i paragrafen. Om det är bolaget som lämnar erbjudandet, ansvarar den som har fattat beslutet om erbjudandet eller som i kraft av sin ställning i bolaget låter verkställa beslutet. Ansvar kan komma i fråga även om erbjudandet inte leder till någon teckning eller något förvärv. Någon uttrycklig bestämmelse om ansvar för medverkan har inte upptagits i paragrafen. Ansvaret för medverkan i fråga om specialstraffrättsliga brott, för vilket fängelse är föreskrivet, regleras numera av 23 kap. 4 § . Också den som medverkat till ett brott mot 1 kap. 5 § utan att själv vara gärningsman kan därför straffas. Denna lag träder i kraft . får redan före ikraftträdandet registrera beslut om att ett bankaktiebolag skall vara privat bankaktiebolag och ha för ett sådant bolag föreskriven firma. Sådana beslut får dock registreras endast om de har tillkommit i den ordning och uppfyller de villkor som anges i 12 kap. 2 § och 8 kap. 12 § andra stycket bankaktiebolagslagen samt i 6 kap. 1 § bankrörelselagen (1987:617) i paragrafernas nya lydelse. Före ikraftträdandet får registrera beslut om att det i firman för ett bankaktiebolag, som inte har anmält beslut som avses i andra stycket för registrering, skall ingå ordet publikt eller förkortningen (pub). Därvid tillämpas 6 kap. 1 § bankrörelselagen i dess nya lydelse. Den nya lagstiftningen skall träda i kraft . Skälen för detta har behandlats i avsnitt 15. En övergång till den privata bolagskategorin förutsätter att bolaget på bolagsstämma kan besluta om detta enligt bestämmelsen i 12 kap. 2 §. Det förutsätter också att bolaget har beslutat om att ändra firma, så att den innefattar ordet "privat" eller förkortningen "(priv)". Några särskilda ikraftträdandebestämmelser om detta har inte ansetts nödvändiga. Det får även utan uttryckliga föreskrifter anses möjligt för ett bankaktiebolag att redan före lagens ikraftträdande fatta beslut om att bolaget skall vara privat och ha sådan firma som föreskrivs för de privata bolagen. Något principiellt hinder mot att bolaget fattar ett sådant beslut redan innan har antagit den nya lagen torde inte heller föreligga, även om beslutet i så fall givetvis blir beroende av att antar förslaget om privata bankaktiebolag utan några väsentliga ändringar. För att ett beslut som har tillkommit före skall bli gällande måste dock förutsättas att det har tillkommit med iakttagande av bestämmelserna i 12 kap. 2 §, 8 kap. 12 § andra stycket och 6 kap. 1 § bankrörelselagen i deras nya lydelse. Däremot har det - såsom framgår av andra stycket - ansetts nödvändigt med uttryckliga bestämmelser som ger möjlighet att redan före registrera beslut av de angivna slagen. En sådan registreringsåtgärd bör dock kunna vidtas först efter det att har antagit förevarande lagstiftning. Däremot är det inte nödvändigt att det beslut som skall registreras har fattats efter denna tidpunkt. måste emellertid kontrollera att beslutet tillkommit på sätt som anges i 12 kap. 2 § och 8 kap. 12 § i deras nya lydelser. Vid registreringen av den nya firman måste registreringsmyndigheten också tillse att firman står i överensstämmelse med bestämmelserna i 6 kap. 1 § bankrörelselagen i dess nya lydelse. De registrerade besluten får verkan först från . I tredje stycket har upptagits en bestämmelse som gör det möjligt för bolag på bankområdet, som avser att bli publikt bolag, att sedan antagit förevarande lagstiftning få en ny firma, innehållande ordet "publikt", registrerad. skall i registreringsärendet tillämpa 6 kap. 1 § bankrörelselagen i dess nya lydelse. Alla bankaktiebolag som finns registrerade i bankregistret skall anses vara publika bankaktiebolag, om inte annat följer av andra stycket. skall till den registrerade firman i dessa bolag lägga förkortningen (pub), såvida inte ny firma redan har registrerats med stöd av punkten 1 tredje stycket. Bestämmelserna i första stycket gäller inte bankaktiebolag för vilka beslut om övergång till privat bankaktiebolag har registrerats före . Indelningen i två kategorier av aktiebolag på bankområdet kommer enligt punkten 1 att gälla från . Med hänsyn till att den alldeles dominerande delen av aktiebolagen på bankområdet kommer att vara publika bolag har det ansetts naturligt av vid utformningen av övergångsbestämmelserna utgå från situationen för de publika aktiebolagen. Bestämmelserna har därför utformats så att de aktiebolag som avser att bli publika bolag inte behöver fatta några särskilda beslut eller göra någon begäran om omregistrering av firma. I enlighet därmed har det i första stycket som huvudregel föreskrivits att alla aktiebolag på bankområdet som vid utgången av finns registrerade i bankregistret skall anses vara publika bolag. skall i dessa fall självmant göra ett tillägg till firman i form av förkortningen (pub). De publika aktiebolagen som önskar utforma sin firma på annat sätt genom att låta ordet publikt ingå i firman, får liksom besluta om firmaändring och ansöka om registrering av den nya firman. Andra stycket innehåller ett undantag från bestämmelsen i första stycket. Det tar sikte på de bolag som beslutat om övergång till privat aktiebolag och fått detta beslut registrerat års utgång. Ett sådant bolag är givetvis efter att anse som privat och behåller den firma som har registrerats i samband med övergången till den privata bolagskategorin. I fråga om bankaktiebolag som har bildats före gäller 3 kap. 1 § i sin äldre lydelse till utgången av . Om bolagsordningen för bolag som avses i första stycket efter utgången av strider mot 3 kap. 1 § i dess nya lydelse, får beslut om emission som tillkommit därefter och som står i strid med den nya lydelsen inte registreras. Enligt har EFTA-staterna rätt att utnyttja de övergångsbestämmelser som finns i artikel 43.2 i kapitaldirektivet. Detta medför, i fråga om de bolag som bildats före , att inte behöver tillämpa föreskrifterna om företrädesrätt vid emission i artikel 29 förrän . Det har, med hänsyn till konsekvenserna som förändringarna i 3 kap. 1 § får för dessa bolag, ansetts att de äldre bestämmelserna bör tillämpas som tillåter. Äldre bolag har genom första stycket i denna punkt givits en arton månaders övergångstid. I anslutning till övergångstidens utgång måste bolagen agera för att bringa bolagsordningen i överensstämmelse med de nya bestämmelserna. Regler om detta finns i andra stycket. I fråga om bankaktiebolag som har bildats före gäller 4 kap. 2, 3, 5, 13, 15, 16 och 19 §§, 5 kap. 2, 8, 9 och 18 §§, 6 kap. 1, 2, 6, 8 och 9 §§ samt 11 kap. i sin äldre lydelse till utgången av . Bestämmelserna i 6 kap. 2 a, 8 a, 8 b och 10 §§ skall beträffande sådana bolag inte tillämpas före utgången av . Ökning av aktiekapitalet genom nyemission eller fondemission, emission av skuldebrev, nedsättning av aktiekapitalet och fusion innebär alla förfaranden som är av den arten att deras genomförande kan kräva lång planerings- och förberedelsetid. Särskilt gäller detta när större bolag vidtar sådana åtgärder. Med hänsyn till att flertalet bolag på bank- och försäkringsområdet tillhör denna kategori är det därför nödvändigt att ge bolagen en rimlig tid för att anpassa sig till de nya reglerna efter ett riksdagsbeslut. Det har således, med hänsyn till de konsekvenser som en ändring av reglerna på dessa områden kan få för de befintliga bolagen, ansetts att de äldre bestämmelserna bör tillämpas till utgången av . Vid registrering och verkställande av bolagsstämmobeslut som har fattats före ikraftträdandet samt vid talan mot sådant beslut gäller äldre bestämmelser, om inte annat följer av punkterna 7, 8 och 11. Det har ansetts att, om bolagsstämman före lagens ikkraftträdande med tillämpning av gällande bestämmelser har fattat beslut som skall registreras enligt bankaktiebolagslagen, ansökan om registrering bör prövas enligt äldre bestämmelser utan hinder av att nya bestämmelser har trätt i kraft vid registreringstidpunkten. Om styrelsen före ikraftträdandet har beslutat om nyemission enligt 4 kap. 15 eller 16 §§, emission av skuldebrev enligt 5 kap. 8 eller 9 §§ eller nedsättning av aktiekapitalet enligt 6 kap. 8 §, gäller äldre bestämmelser vid registrering av beslutet. I denna punkt har föreskrivits att äldre bestämmelser skall tillämpas även efter ikraftträdandet i fråga om vissa slag av styrelsebeslut som har fattats före lagens ikraftträdande. Bestämmelsen i 4 kap. 13 § i dess nya lydelse skall tillämpas på yttranden som ges in efter ikraftträdandet även om det beslut som avses med registreringsansökan har fattats före nämnda tidpunkt. I denna punkt har upptagits ett undantag från principen om att äldre bestämmelser skall tillämpas vid registrering av beslut som fattats före lagens ikraftträdande. I 4 kap. 13 § föreskrivs att det i samband med registrering av emissionsbeslut skall ges in ett revisorsyttrande som bl.a. skall beskriva apportegendomen och ange de metoder som har använts vid värderingen. Enligt äldre lydelse av bestämmelsen krävdes endast ett revisorsintyg med innehåll att all apportegendom enligt beslutet om nyemission är tillförd bolaget. Det har ansetts att bestämmelserna om yttrandets innehåll skall gälla samtliga yttranden som ges in till registreringsmyndigheten efter lagens ikraftträdande. Bestämmelserna i 6 kap. 6 § femte stycket i dess nya lydelse skall tillämpas i ärende om rättens tillstånd att verkställa nedsättningsbeslut som har fattats före ikraftträdandet om ansökan har kommit in till rätten efter denna tidpunkt. Det har ansetts att det förhållandet att ett giltigt nedsättningsbeslut har fattats före bestämmelsernas ikraftträdande inte bör beta borgenärerna den utvidgade rätt till säkerhet eller betalning som 6 kap. 6 och 8 §§ i sin nya lydelse innebär. Förutsättningarna härför beskrivs i denna punkt. Om ett avtal om fusion före ikraftträdandet har godkänts enligt 11 kap. 1 eller 2 § i deras äldre lydelse, skall äldre bestämmelser tillämpas på fusionen. Detsamma gäller om aktiebolag före ikraftträdandet har träffat avtal om fusion enligt 11 kap. 9 § i dess äldre lydelse. Enligt artikel 32.4 i fusionsdirektivet behöver medlemsstaterna inte tillämpa direktivet på fusioner och andra förfaranden som är likställda med fusioner, om en i nationell lagstiftning föreskriven åtgärd eller formalitet för att förbereda eller genomföra förfarandet redan har vidtagits när lagstiftningen träder i kraft. I har givits rätt att utnyttja denna bestämmelse. bör utnyttja möjligheten. De nya bestämmelserna bör därför inte tillämpas i fall då fusionsavtalet vid lagens ikraftträdande redan har godkänts enligt bestämmelserna i 11 kap. 1 och 2 §§ i deras äldre lydelse eller, vid absorption av helägt dotterbolag, avtal redan har träffats enligt 11 kap. 9 § i dess äldre lydelse. Såvitt gäller registrering av bolagsstämmans beslut att godkänna fusionsavtal följer detta redan av den ovan angivna punkten 5. Denna punkt medför att även övriga bestämmelser i 11 kap. 1-9 §§ i deras äldre lydelse blir tillämpliga i dessa fall. Bestämmelserna i 11 kap. 3 § skall inte tillämpas på värdepapper som har givits ut före ikraftträdandet, om det i emissionsbeslutet har angivits vilken rätt som skall tillkomma innehavaren av värdepapperet i händelse av fusion. Bestämmelserna i 11 kap. 3 § i dess nya lydelse avser att skydda innehavare av värdepapper med särskilda rättigheter i ett överlåtande bolag. De är föranledda av artikel 15 i fusionsdirektivet. Enligt artikel 32.3 behöver medlemsstaterna inte tillämpa denna artikel på sådana värdepapper som kan bytas ut mot aktier om emissionsvillkoren för ikraftträdandet på förhand har reglerat innehavarnas ställning i händelse av fusion. har i givits rätt att utnyttja denna övergångsbestämmelse. I beslut om emission av konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning skall anges den rätt som skall tillkomma borgenärer eller innehavare av optionsbevis för den händelse bolaget upplöses eller upphör genom fusionen. Det torde vara vanligt att möjligheten av fusion behandlas i villkoren också för andra typer av värdepapper med särskilda rättigheter i bolaget. Det kan inte uteslutas att dessa villkor ger innehavarna sämre rätt vid fusion än vad 11 kap. 3 § föreskriver. I så fall skulle en tillämpning av denna paragraf förändra villkoren för redan utgivna värdepapper. För att detta inte skall bli fallet bör den i direktivet medgivna undantagsbestämmelsen utnyttjas. I denna punkt har därför tagits upp en bestämmelse om att 11 kap. 3 § inte skall tillämpas på värdepapper som har utgivits före ikraftträdandet och för vilka fråga om rättighetsinnehavarnas ställning vid fusion har reglerats i emissionsbeslutet. Har beslut i fall som avses i 11 kap. 25 § första stycket meddelats före ikraftträdandet får talan om upphävande av beslutet väckas senast före utgången av . Väcks inte talan är rätten till talan förlorad. Av punkt 5 följer att talan om bolagstämmobeslut om fusion som har fattats före skall ske enligt äldre bestämmelser. I gällande rätt har bolagsstämmobeslut i s.k. nullitetsfall kunnat överklagas utan begränsning, medan talan om beslutet i övriga fall kan föras . I det nya 11 kap. 25 § första stycket föreskrivs emellertid för nullitetsfallen en klagofrist . Det har ansetts att denna klanderfrist bör tillämpas också på beslut som har fattats före ikraftträdandet. En bestämmelse om detta har tagits upp i denna punkt. Beslut om fusion som är behäftat med fel av nullitetskaraktär kan alltid klandras fram till utgången av . Merparten av dessa ikraftträdande- och övergångsbestämmelser har fått sin utformning efter påpekande från Lagrådet. 17.3 Förslaget till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) I ett försäkringsaktiebolag svarar delägarna inte personligen för bolagets förpliktelser. Försäkringaktiebolag är privat försäkringsaktiebolag eller publikt försäk- ringsaktiebolag. Denna lag gäller för samtliga försäkringsaktiebolag, om inte annat föreskrivs. Är bolagets aktiekapital fördelat på flera aktier, skall dessa lyda på lika belopp. Paragrafens tidigare andra stycke har flyttats till tredje stycket. Beträffande andra stycket, se kommentaren till 1 kap. 3 § bankaktiebolagslagen. Ett privat försäkringsaktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag får inte genom annonsering söka sprida aktier eller teckningsrätter i bolaget eller av bolaget utgivna skuldebrev. Ett bolag eller en aktieägare som avses i första stycket får inte heller på annat sätt söka sprida i första stycket angivna värdepapper genom att erbjuda fler än 200 personer att teckna eller förvärva värdepapperen. Detta gäller dock inte om erbjudandet riktar sig enbart till en krets som i förväg har anmält int- resse av sådana erbjudanden och antalet utbjudna poster inte överstiger 200. Begränsningarna i första och andra styckena gäller inte erbjudanden som avser överlåtelse till högst tio förvärvare. I första stycket angivna värdepapper som har givits ut av ett privat försäk- ringsaktiebolag får inte bli föremål för handel på börs eller annan organiserad marknadsplats. Se kommentaren till 1 kap. 5 § bankaktiebolagslagen. Det bör dock särskilt noteras att ett försäkringsbolag, enligt 5 kap. 1 § försäkringsrörelselagen, inte får ge ut konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning samt att andra försäkringsbolag än skadeförsäkringsbolag inte får ta upp lån mot obligationer eller vinstandelsbevis. Stiftarna anger villkoren för bolagsbildningen. Därvid skall iakttas att betalningen för en aktie i försäkringsaktiebolag inte får understiga det belopp på vilket aktien skall lyda (nominella beloppet). Om en aktie skall kunna tecknas med rätt eller plikt att mot aktien tillskjuta annan egendom än pengar eller med rätt eller plikt för försäkringsaktiebolaget att överta egendom mot annat vederlag än aktier (apport), får värdet på apportegendomen inte sättas högre än det verkliga värdet för bolaget. Endast sådan egendom som är eller som kan antas bli till nytta för bolagets verksamhet kan utgöra apportegendom. Med apportegendom får inte jämställas åtagande att utföra arbete eller att till- handahålla tjänst. Om aktie skall tecknas mot betalning med apportegendom, krävs Finans- inspektionens medgivande för detta.