prop · GI03158 · 1995-01-01 00:00:00 — Ny myndighetsorganisation inom arbetslivsområdet m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen läggs förslag till en ny organisation för forskning och utveckling inom arbetslivsområdet, som framför allt syftar till en bättre samordning och en klar uppdelning mellan utförande verksamhet och medelsbeviljning. Förslagen innebär att de verksamhetsutförande delarna i , och Arbetsmiljöfonden samorganiseras i en ny Forsknings- och samt att Arbetsmiljöfondens medelsbeviljande funktion överförs till ett Råd för Forskning och Utveckling inom arbetslivsområdet. Den nya organisationen föreslås träda i kraft . Dessutom lämnas förslag om anslagsmedel till för /96. 1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 3 2 Lagtext.................................. 4 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter......... 4 2.2 Förslag till lag om tillfällig av- vikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift.................... 5 3 Ärendet och dess beredning............... 6 4 En samordnad arbetslivspolitik........... 6 5 Kunskapsbildning och kompetensfrågor i arbetslivet.............................. 8 6 Arbetslivsfonden......................... 9 7 Nuvarande FoU-myndigheter inom arbets- livsområdet.............................. 10 8 Förslag till ny myndighetsorganisation inom arbetslivsområdet................... 12 10 Rådet för FoU ........................... 18 11 Vissa övergångsfrågor.................... 19 12 Finansiering............................. 20 13 Anslagsfrågor för /96..... 21 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......................... 30 1 Förslag till riksdagsbeslut 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter (avsnitt 2.1), 2. antar regeringens förslag till lag om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift (avsnitt 2.2), 3. godkänner vad regeringen i övrigt anför om Arbetslivsfonden (avsnitt 6), 4. godkänner vad regeringen föreslår om inrättande av två nya myndigheter inom arbetslivsområdet (avsnitt 8), 5. godkänner vad regeringen anför om fördelning av medel som löper över (avsnitt 10), 6. godkänner vad regeringen föreslår om att , och Arbetsmiljöfonden skall läggas ned (avsnitt 11), 7. godkänner vad regeringen föreslår om finansiering av de två nya myndigheterna (avsnitt 12), 8. godkänner vad regeringen anför om överföringen av medel från fonden för arbetsmiljöförbättringar (avsnitt 13), 9. godkänner inriktningen av de besparingsåtgärder som avser Arbetarskydds- verket för budgetåren 1997 och 1998 som regeringen förordar (avsnitt 13), 10. till för /96 under tionde huvudtiteln anvisar ett ramanslag på (avsnitt 13), 11. godkänner inriktningen av de besparingsåtgärder som avser de båda nya myndigheterna för budgetåren 1997 och 1998 som regeringen förordar (avsnitt 13), 12. till Myndigheter inom arbetslivsområdet för /96 under tionde huvudtiteln anvisar ett nytt ramanslag på 1 (avsnitt 13), 13. godkänner vad regeringen anför om att anslagssparande eller anslagskredit /95 från ramanslagen och överförs till anslaget Myndigheter inom Arbetslivsområdet (avsnitt 13). 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs att 4 kap. 8 § lagen (1981:691) om socialavgifter[1] skall ha följande lydelse. 4 kap. 8 §[2] Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Av influtna Arbetarskyddsavgifter arbetarskyddsavgifter enligt 2 kap. 1 § förs enligt 2 kap. 1 § förs till staten för finansie- till ring av Arbetarskydds- staten för finansiering verkets och övriga av Arbetarskydds- arbetslivsmyndigheters verkets, verksamhet. och Arbetslivscentrums verksamhet. Återstoden av arbetarskyddsavgifterna förs till Arbetsmiljö- fonden. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Lagen omtryckt 1989:633. [2]Senaste lydelse 1994:198. 2.2 Förslag till lag om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbets- miljöavgift Härigenom föreskrivs följande. Med avvikelse från 2 § lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift bemyndigas regeringen att för /96 disponera från arbetslivsfonden till sysselsättningsskapande åtgärder. Denna lag träder i kraft och gäller till utgången av . 3 Ärendet och dess beredning Genom beslut bemyndigade regeringen en särskild utredare att göra en översyn av strukturer och resurser inom arbetslivsområdet. Utredaren lämnade sitt förslag till regeringen . Förslaget innebär att de verksamhetsutförande delarna i myndigheterna , samt Arbetsmiljöfonden sammanförs i en myndighet. Vidare föreslås att Arbetsmiljöfondens nuvarande medelsbeviljande uppgifter överförs till ett forsknings- och ett utvecklingsråd inom den nya myndigheten. I avsikt att närmare analysera förslaget bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en arbetsgrupp med uppgift att närmare föreslå hur en konsoliderad myndighet inom arbetslivsområdet skulle kunna skapas. Denna arbetsgrupp med chefen för och och cheferna för och Arbetarskyddsstyrel- sen samt representanter för , och har analyserat förut- sättningarna för att konsolidera ifrågavarande myndigheter till en sammanhållen organisation för att samordna och utveckla arbetslivspolitiken. Arbetsgruppen redovisade sin rapport. Arbetsgruppen har koncentrerat sin analys till organisatoriska frågor och föreslagit att FoU-myndigheterna inom arbetslivsområdet delas upp i två: en som är verksamhetsutförande och en som är medelsbeviljande. Detta menar arbetsgruppen skapar bättre förutsättningar för en effektiv och tydlig organisa- tionsstruktur inom arbetslivsområdet. Arbetsgruppen har hållit arbetsmarknadens parter underrättade om arbetet. 4 En samordnad arbetslivspolitik Arbetslivspolitiken rör förhållandet på arbetsplatsen ur främst två aspekter: arbetets villkor såsom framför allt arbetsmiljö, arbetsorganisation, arbetstider och förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, dvs. Inom arbetsrätten behandlas framför allt frågor om arbetstagarinflytande, förhandlingsregler m.m. och frågor om anställningsskydd. Begreppet arbetsmiljö innefattar inte bara frågor om säkerhet och skydd mot fysiska och psykosociala risker, utan även möjligheten till inflytande, delaktighet och utveckling. Arbetslivspolitikens grundläggande uppgift är att förebygga arbetsskador och ohälsa och härigenom förhindra utslagning samt hjälpa människor som drabbats av ohälsa tillbaka till arbetslivet. Syftet med arbetslivspolitiken är också att arbetslivet ska förändras så att människors arbetsuppgifter blir mer stimulerande och utvecklande. Arbetslivspolitiken ska vidare medverka till att ansvar och befogenheter sprids i organisationen så att fler får lösa sina arbetsuppgifter i samverkan med andra. Kunskap och kompetens får en allt större betydelse i dagens arbetsliv. En annan viktig uppgift är att föra erfarenheter och kunskaper vidare så att positiva förändringar som skett i arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet förmedlas och används. En god arbetsmiljö och ett bra arbetsliv i övrigt hänger intimt samman med möjligheterna att öka produktiviteten och stärka konkurrenskraften. Goda arbetslivsbetingelser är med andra ord en förutsättning och ett medel för produktivitet, effektivitet och kvalitet i verksamheten. Likaså minskar det samhällets kostnader för ohälsa och utslagning. Det omvända förhållandet, dvs att hög produktivitet medför goda arbetsförhållanden, gäller långt ifrån alltid. Det är därför viktigt att slå fast, att arbetet med att öka tillväxten och skapa nya jobb alltid måste gå hand i hand med ett aktivt arbetsmiljöarbete och fortsatt förnyelse av arbetslivet. En viktig uppgift inom arbetslivspolitiken är att föra erfarenheter och kunskaper från bl.a. Arbetslivsfondens verksamhet vidare och att vidmakthålla de positiva förändringar i arbetslivet som bl.a. denna verksamhet har bidragit till. Utveckling av arbetslivet förutsätter samverkan mellan arbetsgivare och anställda. I takt med att arbetslivet förändras växer nya samarbetsrelationer fram. Detta får betydelse för utvecklingen av de arbetsrättsliga reglerna, som måste bygga på dels de anställdas behov av trygghet och rättssäkerhet, dels verksamheternas behov av flexibilitet. Hänsyn behöver också tas till den ökande internationalisering som sker. Det är en viktig uppgift att inom ramen för arbetslivspolitiken understödja goda relationer mellan arbetsgivare och de anställda. En viktig del i förnyelsen av arbetslivet är därför att modernisera arbetsrätten. Regeringen kommer att tillkalla en kommission för att söka lösningar på de problem som arbetsmarknadens parter anser föreligger på arbetsrättens område. Syftet är att under medverkan från parterna finna former som medför att arbetsmarknadens parter själva i så stor utsträckning som möjligt genom kollektivavtal kan ge de arbetsrättsliga reglerna en sådan utformning att de fungerar väl i praktiken och blir så enkla och effektiva som möjligt. Inom arbetstidsområdet har regeringen genom beslut tillsatt en parlamentarisk kommitté (dir. 1995:6) Effekter av olika arbetstidsförändringar m.m. som har till uppgift att dels behandla de långsiktiga konsekvenserna av alternativa arbetstidsförkortningar, dels undersöka på vilket sätt flexibla arbetstidsregler kan införas i svensk lagstiftning samt dels utreda konsekvenserna av EU:s arbetstidsdirektiv för det svenska regelsystemet på arbetstidsområdet. Kommitténs arbete skall vara avslutat före utgången av . De arbetslivspolitiska frågorna bör emellertid också ses i ett större tillväxtpolitiskt sammanhang och då i samverkan med andra politikområden. Särskilt gäller detta insatser och resurser lokalt och regionalt, nära arbetsplatserna. Som ett led i detta arbete avser regeringen senare återkomma till med förslag om hur dessa frågor och framför allt kompetensfrågorna i arbetslivet bör lösas. I det sammanhanget avser regeringen också återkomma till de förslag som utredningen (Dir 1993:15) om kunskapsspridning m.m. inom arbetslivsområdet (SOU 1994:48) presenterat. Regeringen kommer i det följande att som ett första steg föreslå en ny myndighetsorganisation inom arbetslivsområdet. Arbetslivsfondens verksamhet kommer också att i korthet beröras i det följande men regeringen avser att sedan de pågående utvärderingarna av fondens verksamhet slutförts återkomma till med en redovisning härom. Det fortsatta arbetet med kunskapsbildning i arbetslivet kommer också att redovisas i följande. Slutligen behandlas anslag för /96 för och de två nya myndigheterna inom arbetslivsområdet. 5 Kunskapsbildning och kompetensfrågor i arbetslivet På regional nivå har flera aktörer med stor kompetens och fungerande nätverk för arbetslivs- och verksamhetsutveckling vuxit fram. I exempelvis finns A-forum Norr, som är ett regionalt kontakt- och för förändrings- och utvecklingsarbete på arbetsplatserna. I pågår ett arbete med att bygga upp en liknande verksamhet. Det är viktigt att de särskilda förutsättningar som finns inom varje region tas till vara och inte söka forma ett enhetligt system för vare sig lokal eller regional kunskapsförmedling. I stället bör lokala och regionala initiativ tas till att utveckla olika former av kunskapsbildning i företagen. Däremot kan det finnas anledning att inom arbetslivsområdet på olika sätt stimulera denna utveckling. En uppgift för de i det följande föreslagna nya myndigheterna inom arbetslivsområdet, bör vara att på olika sätt utveckla och stödja lokal och regional kunskapsförmedling inom arbetslivsområdet, varvid en mångfald i ansatser bör eftersträvas. De vittförgrenade nätverk som byggts upp av Arbetslivsfonden och Arbetsmiljöfonden bör tas tillvara. Samordning bör vidare ske med andra myndigheter och organisationer som har till uppgift att stimulera utveckling av framför allt små företag. Exempel på aktörer inom detta område är förutom högskolor och de regionala utvecklingsbolagen även myndigheter som länsarbetsnämnder och länsstyrelser. I sammanhanget bör uppmärksammas att regeringen i sitt budgetförslag under föreslagit att 100 milj. kr. avsätts för att stärka kunskapsförsörjningen till små och medelstora företag. Till detta kan läggas att genom medlemskap i kommer medel att kunna användas för projekt inom ramen för bl.a. mål 4 i Europeiska socialfonden. Mål 4 syftar till att genom kompetensutveckling av anställda, främst i små och medelstora företag, underlätta omställningar vid strukturförändringar och förändring av produktionssystem. Åtgärderna skall vara förebyggande och bör bl.a. inriktas på att främja utvecklingen av företags och individers förmåga att efterfråga och använda ny kompetens och främja stödjande strukturer bl.a. i form av nätverk. Programmet avser och en särskild utredare (dir. 1994:139) har genom beslut fått i uppdrag att till utarbeta ett program för användningen av dessa medel. Regeringen avser att återkomma till med förslag till inriktning av projekten samt den anslagstekniska lösningen för medfinansiering. Även de förslag som regeringen presenterar i det följande kan behöva kompletteras eller förändras med hänsyn till de förslag som utredaren för Mål 4 kommer att lägga fram. Som nämnts i det föregående avser regeringen senare också återkomma till med förslag hur framför allt kompetensfrågorna i arbetslivet kan lösas i samverkan mellan flera politikområden. Regeringens förslag: från arbetslivsfonden förs över till statsbudgetens inkomsttitel som delfinansiering av vissa arbets- marknadspolitiska satsningar. Arbetslivsfondens verksamhet upphör (prop. 1992/93:100 bil. 11, bet. AU12, rskr 203). Enligt uppgift från Arbetslivsfonden beräknas återstå av fondens medel vid utgången av . Som delfinansiering av de arbetsmarknadspolitiska satsningarna som föreslagits i höstens ekonomisk-politiska proposition föreslår regeringen att från arbetslivsfonden förs över till statsbudgetens inkomsttitel (2811) Övriga inkomster av statens verksamhet. För att möjliggöra en sådan överföring föreslår regeringen en särskild tidsbegränsad lag om avvikelse från 2 § lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift. I enlighet härmed har inom Arbets- marknadsdepartementet upprättats förslag till lag om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift. Det bör ankomma på regeringen att med stöd av lagen besluta om överföringen av medlen under /96. Sedan den Centrala arbetslivsfonden kommit in till regeringen med sin slutredovisning och de olika utvärderingar om fondens verksamhet slutförts avser regeringen återkomma till med en närmare redovisning av de resultat och effekter som den Centrala och de Regionala arbetslivsfondernas insatser har givit upphov till. Regeringen avser vidare att senare ge Kammarkollegiet i uppdrag att efter samråd med det nya på arbetslivsområdet som regeringen kommer att föreslå i det följande ansvara för den ekonomiska redovisning som av praktiska och administrativa skäl kvarstår efter . 7 Nuvarande FoU-myndigheter inom arbetslivsområdet Ett viktigt område inom arbetslivspolitiken är de FoU-verksamheter som bedrivs inom sektorn. Dessa är av stor betydelse inte bara för den enskildes arbetsförhållanden utan även för näringslivet i stort. En stor del av statens resurser inom arbetslivsområdet används till FoU-verksamhet vid särskilda institut och vid universitet och högskolor. finns tre myndigheter inom området: (), () och Arbetsmiljöfonden (AMFO). inrättades som ett självständigt forskningsorgan genom att forskningsavdelningen vid Arbetarskyddsstyrelsen bröts ur styrelsen . Forskningsavdelningen hade i sin tur sitt ursprung i det arbetsmedicinska institutet som fördes till Arbetarskyddsstyrelsen . Institutets uppgifter är enligt förordningen (1988:732) med instruktion för att bedriva och främja forskning, utbildning och dokumentation samt sprida information i syfte att förbättra arbetsmiljön. Vid institutet arbetar ca 380 personer varav ca 310 i och ca 70 i . Forskning bedrivs inom ämnesområdena fysiologi, kemi, medicin, psykologi, teknik och toxikologi. Vid institutet bedrivs både tillämpad forskning och riktad grundforskning. Verksamheten bedrivs i samarbete med högskolor, företagshälsovård och yrkesmedicinska kliniker, både inom och utom . Institutet arbetar tvärvetenskapligt inom vissa prioriterade områden. Under /93 prioriteras följande tvärvetenskapliga områden: belastningsskador, lungsjukdomar, cancer och genetiska skador, hudsjukdomar, olycksfall, datorn som hjälpmedel samt elektromagnetiska fält. Vidare arbetar institutet inom fyra s.k. programområden: god arbetsmiljö för ungdomar, god arbetsmiljö för äldre, god arbetsmiljö i vården samt yrkesförarnas arbetsmiljö. Institutet svarar också för utbildningen av personal inom företagshälsovården och andra målgrupper. Vid institutet finns ett nationellt ansvars- och expertbibliotek för arbetsmiljöområdet. Institutet har också ett omfattande internationellt samarbete. , tidigare benämnt Arbetslivscentrum, tillkom för att bedriva och främja tvärvetenskapligt forsknings- och utvecklingsarbete inom arbetslivsområdet. Efter beslut i har institutet genomgått en omfattande omstrukturering. Institutet är ett renodlat forskningsinstitut. Institutets uppgift är enligt förordningen (1988:1138) med instruktion för att bedriva arbetsmarknads- och arbetslivsforskning som rör relationerna på arbetsmarknaden och i arbetslivet samt produktivitets- och inflytandefrågor och arbetsorganisation. Vid institutet arbetar ca 60 personer, varav 35 är fasta anställningar. Institutet har en mångvetenskaplig och interdisciplinär forskningsmiljö och bedriver framför allt problemorienterad forskning. koncentreras forskningsinsatserna till fyra program: internationalisering och europapolitik samt kompetens, produktivitet och arbetsplatsutveckling, arbetsmarknadspolitik och partsintressenas omvandling samt kvinnoforskning. Institutet samarbetar med högskolor och universitet, bedriver doktorandutbildning och samarbetar med ett stort antal utländska forskare. Arbetsmijöfonden är landets största finansiär av forsknings- och utvecklingsarbete inom arbetslivsområdet. Fondens intäkter från arbetar- skyddsavgiften uppgår f.n. till ca 550 milj.kr. Arbetsmiljöfondens uppgifter är enligt förordningen (1991:1158) med instruktion för Arbetsmiljöfonden att initiera och stödja sådan forskning och utveckling samt utbildning, information och kunskapsförmedling som kan motverka uppkomsten av arbetsskador eller i övrigt bidra till en förbättrad arbetsmiljö samt om arbetslivsfrågor i övrigt. En stor del av fondens FoU-stöd går till universitet och högskolor. Stödet sker i ökad utsträckning i form av samlade och långsiktiga satsningar inom prioriterade områden. Utöver enskilda projekt finansierar fonden ramprogram och tidsbegränsade anställningar som forskare. Därigenom stimuleras en långsiktig kunskapsuppbyggnad inom högskolan. Fondens satsning på samhällsvetenskaplig forskning har efter hand ökat men fortfarande dominerar den medicinska, naturvetenskapliga och tekniska forskningen. Inom de samhällsvetenskapliga och medicinska områdena är fonden en av de största offentliga finansiärerna. Utöver stöd till arbetslivsforskningen ger fonden stöd till utveckling av produkter, system och tjänster samt till försöksverksamhet på arbetsplatser. Det senare sker inom ramen för samlade utvecklingsprogram med givna teman. Fonden ger också ett omfattande stöd till kunskapsförmedling och utveckling av nya former för denna. Stor vikt läggs vid att skapa nätverk mellan olika aktörer och främja kontakter mellan forskare och arbetslivet liksom också vid att främja det internationella utbytet inom området. Fonden ger även omfattande bidrag till utbildning och information riktade till olika målgrupper, bl.a. till skyddsombud, arbetsledande personal m.fl. Dessutom ger fonden bidrag till verksamheten med regionala skyddsombud. 8 Förslag till ny myndighetsorganisation inom arbetslivsområdet Regeringens förslag: Regeringen föreslår att en ny samt ett medelsbeviljande råd för forskning och utveckling bildas inom arbetslivsom- rådet. Skälen för regeringens förslag: En av landets viktigaste politiska frågor är sysselsättningen. Den omfattande arbetslösheten riskerar inte bara att skapa allvarliga marginaliseringsproblem och en uppdelning av arbetsmarknaden utan den försvårar också arbetslivspolitikens mål att skapa hälsosamma arbetsmiljöer och utvecklande arbeten. Arbetslöshetens många negativa effekter ställer såväl arbetsmarknads- som arbetslivspolitiken inför nya utmaningar och problem. Dessutom utvecklas arbetslivet och arbetsmarknadens förhållanden i en allt snabbare takt: ny teknik och flexibla produktionssystem skapar nya hälsoproblem och nya krav på kompetensutveckling. Löne- och anställningsvillkoren har förändrats för många yrkesgrupper, arbetsmarknadens och arbetslivets institutionella förhållanden och samarbetsformerna mellan parterna har förändrats. Till den snabba utvecklingstakten kommer också att förändringsmönstret är komplext och svårtolkat. Olika delområden såsom arbetsmarknads- och sysselsättningsförhållanden påverkar och påverkas av arbetslivspolitikens utformning inom områdena arbetsmiljö, arbetsrätt och arbetsorganisation. Med utvecklingen följer att den arbetslivsforskning som utförs inom området, måste organiseras och bedrivas på ett sådant sätt att den kan bidra till kunskapsutveckling kring komplexa och sammansatta utvecklingsmönster. Detta förutsätter inte bara bättre överblick, nya prioriteringsmöjligheter inom forskningsfältet som helhet och bättre integration, utan också att den forskning som bedrivs formas och utvecklas i takt och samklang med de utvecklingsmönster och problem som präglar arbetsliv och arbetsmarknad. För den sektorforskning som bedrivs vid och är en sådan praktiknära och relevansorienterad forskningsinriktning särskilt viktig. Genom en samorganisation och samverkan mellan olika verksamhetsgrenar som forskning, utbildning, kompetensutveckling, kunskapsförmedling och praktisk arbetslivsutveckling stärks möjligheterna att upprätthålla en sådan forskningsprofil. Regeringen föreslår i enlighet med arbetsgruppens förslag att de verk- samhetsutförande delarna i de tre berörda myndigheterna samorganiseras i en ny . Regeringen anser att det är principiellt viktigt att de huvudverksamheter som skall ingå i den nya myndigheten organiseras och bedrivs på sådant sätt att de bidrar till att upprätthålla och stärka forskningens kvalitet och relevans, å ena sidan och till att, i vid betydelse föra ut och tillämpa forskningens resultat å den andra. Utbildningsinsatser, forskarstödda utvecklingsprojekt och informationsverksamheter är exempel på sådana verksamhetsåtaganden. Den nya huvudsakliga verksamhet består i att bedriva forskning och utveckling. Eftersom forskningsutförande och medelstilldelning till forskningen av principiella skäl bör särskiljas föreslår regeringen i likhet med arbetsgruppens förslag att Arbetsmiljöfondens nuvarande medelsbeviljande funktion överförs till ett Råd för forskning och utveckling. Med ett fristående forsknings- och utvecklingsråd ges alla forskare lika möjligheter att konkurrera om medel, vilket bidrar till att upprätthålla och höja den vetenskapliga kvaliteten på forskningen. Det är viktigt att arbetsmarknadens parter och andra intressenter inom arbetslivsområdet på lämpligt sätt ges goda möjligheter att delta och utöva inflytande i såväl verksamhetsområden som i forsknings- och utvecklingsrådets verksamhet. Det är angeläget att verksamheterna organiseras och bedrivs på sådant sätt att det skapas goda möjligheter för arbetslivets företrädare att såväl ta ansvar för som att kanalisera sina krav och förväntningar på verksamheterna. Regeringens förslag innebär att två nya myndigheter inrättas och ersätter de nuvarande myndigheterna , och Arbetsmiljöfonden. Vissa övergångsfrågor behandlas i avsnitt 11. I det följande berörs först den föreslagna nedan benämnd , därefter den föreslagna medelsbeviljningsmyndigheten, nedan benämnd rådet för FoU.