prop · GI03161 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1994/95:161 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen läggs fram förslag till delvis omformulerade mål för regionalpolitiken samt förslag och bedömningar beträffande inriktning och utformning av olika regionalpolitiska åtgärder. En geografiskt i stort sett oförändrad regionalpolitisk problembild med de grundläggande regionala skillnader som funnits utgör utgångspunkten för förslagen. Förslagen är i korthet följande. En kraftfull och aktiv regionalpolitik har stor betydelse för att skapa sysselsättning och bidrar därför till den tillväxthöjning som är nödvändig för att obalanserna i den svenska ekonomin skall kunna rättas till. Målen för regionalpolitiken skall vara att skapa hållbar tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela riket. Bärande tema i propositionen är att främja tillväxt, satsa på småföretagen och att koncentrera de regionalpolitiska resurserna till de mest utsatta regionerna. Propositionen innehåller såväl reformåtgärder som vissa besparingar. Sammantaget kommer regionalpolitiken - i och med medlemskapet i Europeiska unionen - att få ett betydande nettotillskott av resurser. Följande reformpunkter redovisas: -Bidrag från , som innebär ett återflöde på ca . Av detta belopp är renodlad regionalpolitik. -Bättre villkor för småföretag i stödområde 1. Den maximala bidragsnivån för investeringar föreslås höjd till för små- och medelstora företag. -Den tidigare beslutade indragningen av medel från Norrlandsfonden föreslås reduceras med . -Expertgruppen för forskning om regional utveckling föreslås få särskilda medel för att analysera regionala konsekvenser av EUmedlemskapet. Dessa åtgärder leder sammantaget till en kraftig förstärkning av resurserna för regionalpolitik. Även regionalpolitiken måste dock bidra i arbetet med sanering av statsfinanserna. Totalt föreslås en minskning av de nationella anslagen med räknat på en 12-månadersperiod. Räknat på nästa budgetår, som omfattar , är besparingen . Besparingen omfattar följande huvudpunkter: -Transportstödet föreslås i enlighet med regler upphöra utanför det s.k. gleshetsområdet. -Den tidigare beslutade höjningen av sysselsättningsbidraget föreslås inte genomföras. -Anslaget för särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder föreslås slopas. I propositionen understryks vikten av att andra samhällssektorer skall väga in de regionalpolitiska målen i sin verksamhet. Det är den s.k. "stora regionalpolitiken" som avgör om målet om regional balans kan nås. Mot bakgrund av de senaste årens förändringar inom den statliga förvaltningen avser regeringen att göra en kartläggning. I detta arbete skall regionalpolitiska konsekvenser av bl.a. bolagiseringar, privatiseringar och avregleringar kartläggas och analyseras. En översyn av de regionalpolitiska företagsstöden skall göras och i samband härmed skall försöksverksamhet drivas i några län. Behovet av långsiktiga strategier i det regionala utvecklingsarbetet understryks. Särskilt viktigt är att uppmärksamma och stödja verksamhet som gynnar kvinnor. Sammanlagt föreslås att anvisas för regio- nalpolitiska åtgärder /96. 1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 5 2 Lagtext.................................. 6 3 Ärendet och dess beredning............... 10 4 Den regionala utvecklingen............... 11 5 Mål och riktlinjer för regionalpolitiken m.m...................................... 14 5.1 Regionalpolitikens mål och riktlinjer för det regionalpolitiska arbetet.... 14 5.2 Nya möjligheter genom medlemskapet i Europeiskaunionen.................... 17 6 Utfall av de särskilda regionalpolitiska medlen................................... 18 6.1 Länsstyrelsernas projektverksamhet... 18 6.2 Företagsinriktade åtgärder........... 20 7 Olika samhällssektorers betydelse för den regionala utvecklingen................... 27 8 Regionalt utvecklingsarbete för tillväxt. 28 8.1 Strategi-, program- och projektarbete 28 8.2 Strukturfondsprogram................. 30 9 Företagsinriktade åtgärder............... 35 9.1 Utgångspunkter....................... 35 9.2 Tillväxtinriktade stödformer......... 41 9.2.1Lokaliseringsstöd............... 41 9.2.2Utvecklingsbidrag............... 43 9.2.3Sysselsättningsbidrag........... 44 9.3 Driftstöd............................ 45 9.3.1Nedsatta socialavgifter......... 45 9.3.2Transportstöd................... 48 9.4 Stiftelsen ........... 49 9.5 Fortsatt förändringsarbete........... 51 10 Anslagsfrågor............................ 52 11 Författningskommentar till förslaget till lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter............ 64 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............................. 66 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen om nedsättning av socialavgifter (1990:912), 2. godkänner det som regeringen förordar om målen för regionalpolitiken (avsnitt 5), 3. godkänner det som regeringen förordar om lokaliseringsstöd (avsnitt 9.2.1), 4. godkänner det som regeringen förordar om utvecklingsbidrag (avsnitt 9.2.2), 5. godkänner det som regeringen förordar om sysselsättningsbidrag (avsnitt 9.2.3), 6. godkänner det som regeringen förordar om nedsatta socialavgifter (avsnitt 9.3.1), 7. godkänner det som regeringen förordar om transportstöd (avsnitt 9.3.2), 8. godkänner det som regeringen förordar om Norrlandsfondens finansiering m.m. (avsnitt 9.4), 9. till Lokaliseringsbidrag m.m. för /96 anvisar ett reservationsanslag på , 10.till Regionala utvecklingsinsatser m.m. för /96 anvisar ett reservationsanslag på 1 , 11.medger att statlig kreditgaranti för lån till företag på landsbygdenoch för lån till kommersiell service får beviljas i sådan omfatning att det sammanlagda beloppet för utestående garantier som beslutats efter uppgår till högst , 12.till Täckande av förluster på grund av kreditgarantier till företag på landsbygden m.m. för /96 anvisar ett förslagsanslag på , 13.till Ersättning för nedsättning av socialavgifter för /96 anvisar ett förslagsanslag på , 14.till Sysselsättningsbidrag för /96 anvisar ett förslagsanslag på , 15.till Transportstöd för /96 anvisar ett förslagsanslag på , 16.till för /96 anvisar ett ramanslag på , 17.till Expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) för /96 anvisar ett ramanslag på , 18.till Lokaliseringslån för /96 anvisar ett reservationsanslag på , 19.till Europeiska regionala utvecklingsfonden för /96 anvisar ett förslagsanslag på . Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter[1] dels att 9 och 10 §§ skall upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 9 § skall utgå, dels att 1, 3 och 6 §§ skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 11 § skall lyda "Bestämmelser för om-råden enligt 1 § tredje stycket-. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I denna lag ges I denna lag ges föreskrifter om stöd föreskrifter om stöd till näringslivet m.m. till näringslivet m.m. genom nedsättning helt genom nedsättning av eller delvis av socialavgifter enligt socialavgifter enligt lagen (1981:691) om lagen (1981:691) om socialavgifter. Stödet ges i den omfattning som framgår av 6-8 §§ till näringslivet m.m. i , , , , , , , , och kommuner i , , , , , och kommuner samt i kommun i , , , och kommuner, Håsjö och Hällesjö församlingar i kommun, Alsens, , Hotagens, Laxsjö och församlingar i samt i Åre kommun i , , , och Ådals-Lidens församlingar i kommun samt f.d. kyrkobokföringsdistrikt i i (stödområde 1). Stödet ges också i den Stödet ges också i den omfattning som framgår omfattning som framgår av av 1. 9 och 10 §§ till 11-13 §§ till näringslivet i Bodens, näringslivet m.m. i , och kommun, kommuner i Edefors och län, 2. 11-13 §§ till församlingar i Bodens näringslivet m.m. i kommun samt f.d. , och Markbygdens kommuner och kyrkobokföringsdistrikt kommun, med i kommun i undantag av , församling, samt , och Fällfors, Jörns och kommuner och församlingar kommun, med i kommun i undantag av , , samt och Häggenås Fällfors, Jörns och församlingar i församlingar kommun och i kommun i i , , och Häggenås församlingar kommun, med undantag i kommun och av Håsjö och i församlingar, Åre , kommun, med undantag kommun, med undantag av , i av Håsjö och Hällesjö , församlingar, Åre kommun, med undantag kommun, med undantag av , , av , i och , Ådals-Lidens försam- kommun, med undantag lingar, och kommun av , , samt Holms och Lidens och församlingar i Ådals-Lidens och församlingar, och , med kommun samt Holms och undantag av f.d. Lidens församlingar i kyrko- och bokföringsdistrikt, och Anundsjö försam-ling, , och med undantag av f.d. Trehörningsjö för- kyrko- samlingar i bokföringsdistrikt, och i , och , Trehörningsjö i församlingar i , Trans- i trands och försam- , lingar i i kommun samt och , församlingar i och kommun i församlingar i , Norra kommun samt och Finnskoga, församlingar i skoga och försam- kommun i Kop- lingar i parbergs län, Norra i . Finnskoga, och församlingar i i . Lagen tillämpas på Lagen tillämpas på socialavgifter som är socialavgifter som är hänförliga till arbete hänförliga till arbete inom sådan verksamhet inom sådan verksamhet som är stödberättigad som är stödberättigad enligt 6, 9 eller enligt 6 eller 11 §. Verksamhet inom stålindustri som omfattas av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen är inte stödberättigad enligt denna lag. En arbetsgivare eller En arbetsgivare eller en försäkrad vars en försäkrad vars verksamhet verksamhet huvudsa- huvudsakligen hänför kligen hänför sig till sig till sådan stödberättigad verksamhet som anges i verksamhet, skall de paragraferna, skall beviljas nedsättning beviljas nedsättning av avgifter för hela av avgifter för hela sin verksamhet om sin verksamhet om övriga förutsättningar för övriga förutsättningar detta är uppfyllda. Om för detta är uppfyllda. verksamheten bara i Om verksamheten bara i mindre omfattning hänför mindre omfattning hänför sig till sådan sig till sådan verksamhet, får verksamhet, får nedsättning beviljas nedsättning beviljas endast om endast om 1. arbetsgivaren eller den försäkrade påverkas på grund av lagens bestämmelser i mer betydande grad av konkurrens, och 2. den del av verksamheten som berättigar till nedsättning kan avgränsas från den övriga. I fall som avses i I fall som avses i andra stycket andra tredje stycket andra meningen får nedsättning meningen får nedsättning beviljas endast efter beviljas endast efter särskild prövning av särskild prövning av regeringen eller den regeringen eller den myndighet som rege- myndighet som ringen bestämmer. Nedsättning får beviljas Nedsättning får bara för den del av beviljas bara för den avgifterna som hänför del av avgifterna som sig till den hänför sig till den ned- nedsättningsberättigade sättningsberättigade verksamheten. **Fotnot** [1]Lagen omtryckt 1994:548. Senaste lydelse av lagens rubrik 1991:1843. Inom stödområdet är följande verksamheter stödberättigade: 1. gruvor och mineralbrott, med undantag för malmgruvor, 2. tillverkning, med 2. tillverkning, med undantag av undantag av tillverkning inom tillverkning inom massa- och massa- och pappersindustri samt pappersindustri samt järn-, stål- och järnverk, stålverk och ferrolegeringsverk, ferrolegeringsverk, 3. produktionsvaruinriktad partihandel, 4. uppdrags-, uthyrnings- och reparationsverksamhet, 5. hotell-, pensionats- och campingverksamhet eller 6. restaurang- och kaféverksamhet som bedrivs i kombination med hotell-, pensionats- eller campingverksamhet, 7. renhållnings-, städnings- och tvätteriverksamhet, 8. rekreationsverksamhet och kulturell serviceverksamhet, med undantag av biblioteksverksamhet, 9. jord- och skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske, 10. verksamhet som bedrivs av ideella, kulturella och religiösa organisationer, samt intresseorganisationer, 11. annan personlig serviceverksamhet, med undantag av verksamhet vid varmbadhus. Denna lag träder ikraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgifter som avser tid före ikraftträdandet. 3 Ärendet och dess beredning fattade sitt senaste beslut om regionalpolitiken (prop. 1993/94:140, bet. 1993/94:AU13, rskr. 1993/94:366). har ett par väsentliga förändringar skett som påverkar för- utsättningarna för regionalpolitiken. medlemskap i den Europeiska unionen fr.o.m. innebär bl.a. att vi omfattas av gemenskapens struktur- och regionalpolitik. Detta innebär att väsentliga resurser för bl.a. regionalpolitiska åtgärder tillförs , som delvis nya krav ställs på det regionala utvecklingsarbetet. Redan i anslutningsförhandlingarna avgränsades den mest prioriterade regionen, den s.k. mål 6-regionen och beslutades preliminärt hur stort belopp som den skulle tillföras från strukturfonderna m.m.. Regeringen överlämnade ett förslag till om hur strukturfondsmedlen bör fördelas mellan de övriga målen samt om avgränsning av regioner som bör omfattas av målen 2 och 5b. fattade kommissionen sitt preliminära beslut härom. Därmed är vissa förutsättningar för det regionalpolitiska utvecklingsarbetet klarlagda. beslutade kommissionen vidare om riktlinjer för arbetet med de s.k. gemenskapsinitiativen, vilka bl.a. omfattar gränsregionalt samarbete inom ramen för strukturfonderna. Saneringen av den svenska statsbudgeten, som är den ena av regeringens två huvuduppgifter, måste med nödvändighet beröra alla samhällssektorer. En stor statsskuld och ett fortsatt stort budgetunderskott med åtföljande högt ränteläge drabbar mycket hårt utvecklingsmöjligheterna i hela landet. Även inom regionalpolitiken behöver därför vissa besparingar göras och verksamheten effektiviseras. För beredningsarbetet i övrigt har följande rapporter utgjort underlag: - Närings- och teknikutvecklingsverkets (), Expertgruppens för forskning om regional utveckling (ERU), , () samt länsstyrelsernas anslagsframställningar och årsredovisningar. - () revisionsrapporter. - rapport om den regionala utvecklingen i , (1994:59). - Statsbudgetens regionala fördelning, (B 1994:3). - Informationsteknologi (IT). En översiktlig regional redovisning, (1994:50). - Regionalt program- och strategiarbete, (1994:65). - Länsstyrelsernas projektverksamhet 1993/94, (1994:63). Dessutom har ett antal skrivelser och rapporter m.m. inkommit från myndigheter, kommuner, företag, organisationer samt enskilda personer. Det ämnesområde som behandlas i lagen om nedsatta socialavgifter faller under Lagrådets granskningsområde. De föreslagna ändringarna är emellertid av enkel beskaffenhet. Lagrådet behöver därför inte höras. 4 Den regionala utvecklingen Det finns betydande regionala skillnader mellan olika delar av landet. har drabbats av en betydande utflyttning, främst som följd av en omfattande strukturomvandling inom jord- och skogsbruket. Detta har i sin tur lett till en ogynnsam åldersstruktur med en förhållandevis hög andel äldre. Norrlands kustområden har i dessa avseenden klarat sig väsenligt bättre än inlandet. , och då främst inlandet, utmärks även av en förhållandevis låg andel sysselsatta inom tillverkningsindustrin och den privata tjänstesektorn samt en hög andel offentligt sysselsatta. I har främst Bergslagen haft betydande arbetsmarknads- och regionalpolitiska problem som följd av en omfattande strukturomvandling inom gruv-, järn- och stålindustrin. Dessa branscher har tidigare betytt mycket för sysselsättningen, vilket gjort att problemen blivit omfattande på många orter inom denna region. Även Bergslagen har därför drabbats av en betydande utflyttning. Avstånds- och gleshetsfaktorn är i denna region något mindre framträdande än i . Även inom områden i den södra delen av landet har strukturförändringar inom främst industrin inneburit att regionalpolitiska problem uppstått under olika perioder. Exempel på detta är tekoindustrin i , varvsindustrin på främst samt bilindustrin på vissa orter. I är ett län som haft särskilt stora sysselsättningsproblem och en mycket svag befolkningsutveckling. Det geografiska läget med bl.a. närhet till stora marknader gynnar dock i allmänhet dessa områden i jämförelse med och vissa delar av Bergslagen. Beträffande befolkningsutvecklingen i konstateras i "rapport om den regionala utvecklingen i " (R 1994:59) bl.a. att utvecklingen i landet följt ett förhållandevis stabilt mönster . Storstadsregionerna och andra stora arbetsmarknadsregioner har haft årliga befolkningsökningar på en halv till en procent medan de små och mellanstora regionerna haft minskningar på ungefär en tredjedels procent . De inrikes flyttningarna varierar enligt studie kraftigt mellan olika delar av landet. I de från regionalpolitisk synpunkt viktiga yngre åldersgrupperna () går flyttströmmarna mot storstäder samt universitets- och högskoleregioner. Utflyttningen är störst från de regionalpolitiska stödområdena. Generellt gäller också att kvinnorna flyttar i större omfattning än männen i denna åldersgrupp. regionala jämförelser av sysselsättningsutvecklingen visar att den kraftiga lågkonjunkturen med åtföljande sysselsättningsminskning slagit hårt i hela landet. har minskningarna legat på mellan 4,3 och i samtliga studerade regiontyper. Denna utveckling har lett till att andelen förvärvsarbetande minskat på ett dramatiskt sätt i hela landet. För män har den på riksnivå gått ned från år . var nedgången något mindre för kvinnor - från till . Relativt stora geografiska variationer finns. Således var förvärvsfrekvensen för män i stödområde 1992 medan den för kvinnor låg på . Att kvinnor i detta område har högre förvärvsfrekvens än män är en följd av att kvinnodominerade yrken inom främst offentlig sektor min- skat relativt sett mindre än industriarbeten under lågkonjunkturen. Enligt () s.k. arbetskraftsundersökningar har sysselsättningsgraderna fortsatt att falla dramatiskt bland båda könen . Det handlar om en minskning med mellan fem och sex pro- centenheter. Arbetslösheten har utvecklats på följande sätt. Inklusive arbetsmark- nadspolitiska åtgärder har andelen personer utanför arbetsmarknaden ökat med såväl inom stödområde 1 och 2 som i övriga landet. var andelen respektive i stödområde 1 och 2 och utanför dessa områden . Riksgenomsnittet var av befolkningen inom . Skillnaderna är väsentligt större mellan enskilda kommuner. varierade nivån, med de arbets- marknadspolitiska åtgärderna inräknade, mellan () och (). Länsarbetsnämndernas senaste prognoser uppvisar förhållandevis likartade tendenser bland länen. Arbetslösheten inklusive åtgärder väntas minska och antalet sysselsatta att öka och då främst inom industrin och den del av den privata tjänstesektorn som främst är inriktad mot företagssektorn. Inom flertalet län väntas en fortsatt minskning av sysselsättningen inom den offentliga sektorn. När det gäller byggnadsverksamheten är den regionala bilden något mer splittrad med en ökad sysselsättning i omkring hälften av länen, en stagnation i en fjärdedel och en minskning inom den resterande fjärdedelen. Ovannämnda tendenser kan komma att leda till ökade regionala obalanser på arbetsmarknaden. Detta genom att regioner med en hög andel sysselsatta inom offentlig sektor och inom den del av tjänstesektorn som främst är inriktad mot hushållen kan komma att beröras mer negativt än andra regioner. Den konjunkturuppgång som inträffat har framförallt berört den exportinriktade delen av industrin, vilken gynnats av en förhållandevis låg kronkurs. Denna utveckling har dock även medfört positiva effekter för underleverantörer till den exportinriktade industrin och för vissa delar av den privata tjänstesektorn. kan denna goda utveckling även komma att beröra den mer hemmamarknadsinriktade delen av industrin, vilket i sin tur kan väntas ge positiva spridningseffekter inom den privata tjänstesektorn. har en tudelad ekonomi. Den mycket goda konjunkturen inom exportsektorn och medlemskapet i den Europeiska unionen ger förutsättningar för nyinvesteringar och nyanställningar inom främst exportindustrin. Den hemmamarknadsinriktade industrins utveckling är mer osäker beroende på den svaga inhemska efterfrågan. Inom den offentliga sektorn kan fortsatta sysselsättningsminskningar väntas som följd av redan beslutade besparingar. Inom den privata tjänstesektorn kan vissa delar väntas få en mycket positiv utveckling, främst som följd av en fortsatt positiv utveckling för den exportinriktade delen av industrin. Å andra sidan kan en fortsatt svag inhemsk efterfrågan bidra till en svag utveckling inom andra delar av den privata tjänstesektorn liksom inom handeln. De regionala mönstren kan här bedömas bli mer splittrade än inom den offentliga sektorn. är mitt i en teknisk revolution vilket även har regionala implikationer. Informationsteknikens utveckling förändrar pro- duktionens inriktning och har varit en förutsättning för övergången från massproduktion till mer flexibel sådan. Den innebär också att kunskapsinnehållet i varje produkt måste öka . Likaså ställs stora krav på en kvalificerad och konkurrenskraftig tjänstesektor. Den tekniska utveckling och utbyggnad som skett inom informationstekniken har bl.a. möjliggjort lokalisering av nya verksamheter till de regionalpolitiskt högst prioriterade delarna av landet. Bara för något decennium sedan skulle dylika lokaliseringar knappast ha varit möjliga att genomföra. Denna utveckling har även medfört ökade krav på kompetens hos arbetskraften men också möjliggjort för åtskilliga individer, som skaffat sig den erforderliga kompetensen, att kunna få arbete i den egna regionen. Denna utveckling har öppnat helt nya möjligheter för den framtida utvecklingen på arbetsmarknaden inom dessa delar av landet. 5 Mål och riktlinjer för regionalpolitiken m.m. 5.1 Regionalpolitikens mål och riktlinjer för det regionalpolitiska arbetet Regeringens förslag: De övergripande målen för regionalpolitiken skall vara uthållig tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnads- villkor skapas för medborgarna i hela riket. Skälen för regeringens förslag: En mycket viktig utgångspunkt för regeringens politik är att bygga vidare på den tradition av solidaritet och sammanhållning som präglar det svenska samhället. har sluppit de skarpa regionala spänningar som inte är ovanliga i vår omvärld. Sammanhållningen och utjämningen mellan olika landsdelar har varit en förutsättning för att tillvarata hela landets resurser. Ett litet land som har inte råd att mista tillväxtpotentialen i någon del av landet. Häri ligger också regionalpolitikens viktigaste uppgift - att bidra till sammanhållning och till att alla regioner som ingår i nationalstaten kan bidra till landets utveckling. Detta är dock självfallet inte en uppgift som enbart regionalpolitiken kan bära. Regionalpolitiska hänsyn ska genomsyra arbetet inom alla politikområden. Regionalpolitiken ska främja uthållig ekonomisk tillväxt genom att ta vara på befintliga resurser och bygga vidare på naturliga förutsättningar för produktion. I detta avseende har regionalpolitiken samma mål som näringspolitiken. Dessutom ska regionalpolitiken medverka till en jämn fördelning av välfärden. Det betyder att människor i olika delar av landet ska ha en likvärdig standard. Regionalpolitiken bör vidare leda till valfrihet genom att göra det möjligt för människor att bo och arbeta i olika delar av landet; i storstäder, större och mindre tätorter och i glesbygd. De tre målen är alla av samma värde, men likväl finns det i nuvarande situation skäl att särskilt lyfta fram det ekonomiska tillväxtmålet. En balanserad regional utveckling är således ett mycket viktigt instrument för att den starkare tillväxtorienterade politik som regeringen vill driva ska bli framgångsrik. Hela landets resurser måste tas tillvara och alla delar av landet ges möjligheter att utvecklas.