prop · GI0339 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1994/95:39 Införlivande av vissa direktiv enligt Bilaga VII, m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller dels förslag som syftar till att införliva vissa direktiv i Bilaga VII om enskilda näringsidkare med svensk rätt, dels förslag till ändring i den lag om EG-märket som trädde i kraft med och som syftar till att underlätta införlivandet av produktdirektiv med svensk rätt. Lagen om ändring i lagen (1946:819) om upptagande av ed för rättighets tillvaratagande i utlandet föreslås ändrad på det sättet att också den som för att få idka näring inom EES behöver bekräfta att han inte varit försatt i konkurs skall få bekräfta sin uppgift med ed. Vidare föreslås en lag om ändring i lagen (1990:515) om auktorisation av handelskamrar. Ändringen innebär att regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får uppdra åt auktoriserad handelskammare att utfärda intyg om faktiskt utövande av verksamhet som enskilda personer kan behöva för att få idka näring inom EES. Bestämmelser införs också om rätt att överklaga dessa beslut. I lagen (1992:1534) om EG-märket föreslås ändringar föranledda av ett EG-beslut om detta märke. Ändringarna innebär bl.a. att beteckningen "EG-märke" ersätts med "CE-märkning", vilket också betyder ändring av lagens rubrik. Den ändrade beteckningen föranleder konsekvensändringar i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav för byggnadsverk, m.m., vilken träder i kraft . Lagändringarna föreslås även i övrigt träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut................. 3 2 Lagtext..................................... 4 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1946:819) om upptagande av ed för rättighets tillvaratagande i utlandet... 4 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:515) om auktorisation av han- delskamrar.............................. 5 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1534) om EG-märket................ 6 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m.................... 9 3 Införlivande av vissa direktiv i EES-avta- lets Bilaga VII.............................10 3.1 Direktiven i Bilaga VII som rör Näringsde- partementets verksamhetsområde..........10 3.2 Ärendet och dess beredning..............11 3.3 Införlivandeåtgärder som behöver vidtas med anledning av direktiven.............11 3.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1946:819) om upptagande av ed för rättighets tillvaratagande i utlandet...13 3.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:515) om auktorisation av handels- kamrar..................................14 3.6 Förslagens kostnadskonsekvenser.........16 4 Ändring i lagen (1992:1534) om EG-märket, m.m.........................................16 4.1 Ärendet och dess beredning..............16 4.2 Arbetsgruppens bedömning, m.m...........17 4.3 Överväganden och förslag................19 4.4 Förslagens kostnadskonsekvenser.........20 Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Imple- mentering av vissa direktiv enligt Bilaga VII..............21 Bilaga 2 Promemorians lagförslag..............23 Bilaga 3 Remissammanställning över promemorian Implementering av vissa direktiv en- ligt Bilaga VII.........25 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...........................29 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1946:819) om upptagande av ed förrättighets tillvaratagande i utlandet, 2. lag om ändring i lagen (1990:515) om auktorisation av handelskamrar, 3. lag om ändring i lagen (1992:1534) om EG-märket, 4. lag om ändring i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav påbyggnadsverk, m.m. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1946:819) om upptagande av ed för rättighets tillvaratagande i utlandet Härigenom föreskrivs att lagen (1946:819) om upptagande av ed för rättighets tillvaratagande i utlandet skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §[1]Behöver någon få en uppgift bekräftad med ed, antingen av honom själv eller av någon annan, för att i utlandet ta till vara sin rätt till arv, försäkring, pension, skadestånd, underhållsbidrag eller någon annan rättighet som tillkommer honom, får sådan ed tas upp av tingsrätt. Vad som sägs i första stycket gäller också den som för att få idka näring inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet behöver bekräfta med ed att han inte varit försatt i konkurs. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1] Senaste lydelse 1988:259 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:515) om auktorisation av handelskamrar Härigenom föreskrivs att lagen (1990:515) om auktorisation av handels-kamrar skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 §Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får uppdra åt auktoriserade handelskamrar att utfärda sådana certifikat och andra dokument för handelsändamål, som kan behövas på grund av internationella överenskommelser eller utländska föreskrifter om in- eller utförsel av varor. Vad som sägs i första stycket gäller också sådana intyg för enskilda personer om faktiskt utövande av verksamhet som behövs för att få idka näring inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Beslut av auktoriserade handelskamrar i ärenden enligt andra stycket får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1534) om EG-märket Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1992:1534) om EG-märket dels att rubriken till lagen skall ha följande lydelse, dels att 1 - 4 §§, 6 § samt rubriken närmast före 3 § skall ha följande lydelse, dels att det skall införas en ny paragraf, 5 a §, samt en ny rubrik närmast före 5 a §, av följande lydelse, dels att bilagan skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lag (1992:1534) om Lag (1992:1534) om EG-märket CE-märkning 1 § Genom denna lag meddelas Genom denna lag meddelas bestämmelser om det bestämmelser om den märke (EG-märket) som märkning (CE-märkning) som skall anbringas på vissa skall ske av vissa produkter enligt de produkter enligt de rättsakter som har rättsakter som har utformats i enlighet utformats i enlighet med med resolution resolution av av om en om en ny ny metod för teknisk metod för teknisk harmonisering och stan- harmonisering och stan- darder. 2 § EG-märket får anbringas påCE-märkning av en produkt en produkt bara om får bara ske om 1. märkningen står i 1. märkningen står i överensstämmelse med de överensstämmelse med de i i 1 § angivna 1 § angivna rättsakterna, rättsakterna, och och 2. föreskrifter om 2. föreskrifter om märkingen finns i lag märkningen finns i lag eller annan författning. eller annan författning. EG-märkets utseende och CE-märkningens utformning anbringande m.m. 3 § EG-märket skall innehållaCE-märkningen skall bestå en CE-symbol av det av bokstäverna "CE" i den utseende som framgår av utformning som framgår av bilaga till denna lag. bilaga till denna lag. Vertikalt skall de olika komponenterna i CE-märkningen vara ungefär lika höga och inte lägre än . Om CE-märkningen förminskas eller förstoras skall de proportioner som anges i modellen bibehållas. 4 § EG-märket skall CE-märkningen skall ske på anbringas på sådant sätt sådant sätt att den blir att det blir väl väl synlig, lättläst och synligt, lättläst och beständig. CE-symbolen skall ha en höjd av . Rättelse vid felaktig CE-märkning. 5 a § Om en produkt har CE-märkts trots att den inte överensstämmer med de krav som gäller för CE-märkning, skall den som ansvarar för CE-märkningen vidta rättelse så att överträdelsen upphör. 6 § Märke som lätt kan Märke som lätt kan förväxlas förväxlas med EG-märket med CE-märkningen får inte får inte användas i användas i näringsverksamhet. Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. att 6 och 10 §§ skall ha följande lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 § Om en byggprodukt skall Om en byggprodukt skall EG-märkas enligt en CE-märkas enligt en föreskrift som har föreskrift som har meddelats med stöd av 22 §meddelats med stöd av 22 § 3 gäller bestämmelserna 3 gäller bestämmelserna i i lagen (1992:1534) om lagen (1992:1534) om EG-märket. 10 § Om en byggprodukt har Om en byggprodukt har EG-märkts trots att den CE-märkts trots att den inte överensstämmer med inte överensstämmer med de krav som gäller för de krav som gäller för EG-märkning, får en CE-märkning, får en tillsynsmyndighet tillsynsmyndighet förelägga tillverkare, förelägga tillverkare, importör eller den som importör eller den som saluför byggprodukten saluför byggprodukten att att 1. upphöra med 1. upphöra med användningen av användningen av CE-märkningen, EG-märket, 2. återkalla osålda 2. återkalla osålda produkter, eller produkter, eller 3. ta bort 3. ta bort EG-märket. Ett sådant föreläggande gäller till dess att produkten överensstämmer med kraven. 3 Införlivande av vissa direktiv i Bilaga VII 3.1 Direktiven i Bilaga VII som rör verksamhetsområde De grundläggande reglerna om personers fria rörlighet finns i artikel 48, som gäller arbetskraft,och i artikel 52, som gäller etablering. Bestämmelserna, som rör avvecklingen av hinder för den fria rörligheten motsvaras av artiklarna 28 och 31 i . Den fria rörligheten för personer innebär en rätt för individer att fritt resa in och uppehålla sig i en annan medlemsstat och där behandlas på samma sätt som landets egna medborgare när det gäller möjligheten att söka arbete eller bedriva näringsverksamhet. I artikel 57 anges att direktiv skall antas som syftar till ömsesidigt godkännande av diplom, betyg och andra behörighetsbevis. Artikel 30 i rör ömsesidigt erkännande av utbildningsbevis. Enligt denna artikel skall de avtalsslutande parterna söka säkerställa ett ömsesidigt erkännande av utbildnings- och examensbevis och andra behörighetsbevis i syfte att underlätta det faktiska utövandet av etableringsrätten och friheten att tillfälligt tillhandahålla tjänster. Artikeln omfattar även verksamhet som utövas som anställd. Föreskrifter om detta finns i de EG-direktiv som antagits i detta syfte. I Bilaga VII till finns de anpassningar och kompletteringar i dessa som avser EFTA-länderna och som överenskommits under EES-förhandlingarna samt en förteckning över direktiv, som artikel 30 hänvisar till. De direktiv i Bilaga VII som hör till område rör handel- och agenturverksamhet, industri- och hantverk, tjänster förknippade med transporter, filmindustri, vissa övriga sektorer (t.ex. fast egendom) samt jordbruk. De flesta av de här behandlade direktiven i Bilaga VII innehåller bestämmelser om att medlemsstaterna skall upphäva begränsningar av etableringsfriheten, som kan hindra medborgare i annan stat inom gemenskapen att etablera sig i medlemsstaterna. De diskriminerande reglerna vad gäller rätten att etablera sig och driva verksamhet i för andra medborgare inom EES har redan avskaffats. I direktiven finns också för de olika områdena bestämmelser som syftar till att lösa de problem som uppstår när en medborgare i ett land där det inte finns några formella etableringskrav avser att etablera sig i ett annat land inom EU med formella etableringskrav. Eftersom det på de nu aktuella områdena inte finns formella etableringskrav i kan svenskar som vill etablera sig i annat land inom gemenskapen komma att drabbas av sådana formella etableringskrav. Dessa krav kan avse god vandel, konkursfrihet och yrkeskompetens. I direktiven anges hur en medborgare i ett EU-land vid etablering i ett annat EU-land där etableringen är reglerad skall kunna uppfylla värdlandets krav. För att skall uppfylla direktivens krav i dessa hänseenden krävs lagstiftning. 3.2 Ärendet och dess beredning För att införliva EG-direktiven med svensk rätt utarbetades inom promemorian Implementering av vissa direktiv enligt Bilaga VII. Promemorian har remissbehandlats. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. De lagförslag som läggs fram i promemorian finns i bilaga 2. En remissammanställning finns i bilaga 3. Lagrådets hörande: En ändring av lagen (1946:819) om upptagande av ed för rättighets tillvaratagande i utlandet utgör i princip en sådan lagändring som regeringen bör inhämta yttrande av Lagrådet över. Den lagändring regeringen nu föreslår innebär dock bara att det görs ett tillägg i lagen till de uppgifter en enskild kan få bekräfta med ed. Den nya uppgiften är av liknande karaktär som de som redan finns i lagen. Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse på grund av sakens beskaffenhet och har därför inte inhämtats. Även ändringen av lagen (1990:515) om auktorisation av handelskamrar är i den del som rör överklagandebestämmelserna lagrådspliktig. Ändringen är dock av enkel beskaffenhet och Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse och har därför inte inhämtats. 3.3 Införlivandeåtgärder som behöver vidtas med anledning av direktiven Vissa av direktiven reglerar hur en medborgare i ett EU-land vid etablering i ett annat EU-land där etableringen är reglerad skall kunna uppfylla värdlandets krav på s.k. skötsamhetsbevis. Dessa direktiv kräver att en medborgare i en medlemsstat skall kunna få ett skötsamhetsbevis utfärdat för sig i ursprungslandet eller i det senaste hemvistlandet. I direktiven anges att som tillräckligt bevis skall godtas utdrag ur kriminalregistret. Vissa direktiv ställer "särskilda krav på gott anseende och god vandel". Ett bevis om god vandel torde omfatta mer än bara skötsamhet. Det största polisregistret, person och belastningsregistret (PBR) innehåller fler uppgifter än kriminalregistret. Det torde därför uppfylla vissa av direktivens krav på "särskilt gott anseende." PBR är också det register som används när en enskild person behöver intyg bl.a. för att arbeta i ett främmande land. Som intyg om skötsamhet och bevis om god vandel bör därför utdrag ur PBR kunna anses tillräckligt. kommer att utses som myndighet behörig att utfärda intygen. Vissa av direktiven kräver att den enskilde visar att de familjemedlemmar som medföljer också uppfyller kraven på skötsamhet och god vandel. Nuvarande lydelse av polisregisterförfattningarna torde dock inte omfatta en möjlighet för den enskilde att få ett utdrag beträffande övriga familjemedlemmar. Det bör därför övervägas om det skall göras några författningsändringar för att uppfylla direktivens krav i dessa hänseenden. För vissa av direktiven krävs att en person som vill etablera sig i ett annat land skall kunna visa bevis om att han inte varit försatt i konkurs. I de fall då det i utlänningens ursprungsland eller senaste hemvistland inte utfärdas något intyg om att en person inte varit försatt i konkurs kan ett sådant intyg ersättas av en försäkran under ed. Eftersom det i praktiken är nästan omöjligt att få fram uppgift om att en person inte har varit försatt i konkurs föreslås i promemorian att det införs en möjlighet att styrka tidigare konkursfrihet genom en försäkran under ed. För detta krävs det lag. En ändring föreslås därför av lagen (1946:819) om upptagande av ed för rättighets tillvaratagande i utlandet. Därefter kan allmän underrätt utses till myndighet behörig att utfärda handling om att sökanden inte varit försatt i konkurs. En ändring av förordningen (1987:452) om avgifter vid de allmänna domstolarna bör övervägas så att domstol kan ta ut ansökningsavgift för edsupptagningen. I vissa medlemsstater krävs allmänna merkantila eller yrkesmässiga kunskaper och färdigheter för att få utöva näringsverksamhet. I dessa stater skall som tillräckligt bevis på sådana kunskaper godtas det faktiska utövandet av verksamheten i fråga i annan medlemsstat i vissa perioder som anges närmare i direktiven. Genom en ändring i lagen (1990:515) om auktorisation av handelskamrar föreslås att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får uppdra åt auktoriserad handelskammare att utfärda intyg om faktiskt utövande av verksamhet. De direktiv som omfattas av intygsgivningen kommer att anges i handelskammarförordningen (1990:733). Bestämmelser om överklagande av handelskamrarnas beslut om intyg föreslås också i lagen om auktorisation av handelskamrar. Därefter kan de auktoriserade handelskamrarna som har till uppgift att utfärda intygen utses till behöriga myndigheter enligt direktiven. Direktivet 67/43 EEG omfattar bl.a. handel med och förvaltning av fast egendom. För de områden detta direktiv omfattar finns disciplinära förfaranden i för fastighetsmäklare, tolkar och översättare samt för advokater. För fastighetsmäklare finns i direktivet utöver kraven på konkursfrihet och skötsamhetsbevis krav på att de skall kunna visa att några yrkesmässiga och förvaltningsmässiga disciplinära åtgärder inte vidtagits mot dem i de fall ett värdland kräver detta av de egna medborgarna. Enligt 4 § lagen (1984:81) om fastighetsmäklare skall varje fastighetsmäklare vara registrerad hos i det län där han huvudsakligen är verksam. En mäklares registrering kan enligt 5 § återkallas om mäklaren inte längre uppfyller villkoren för registrering. Registrering av och tillsyn över fastighetsmäklare föreslås i proposition 1994/95:14 Ny fastighetsmäklarlag bli överflyttad till en särskild nämnd, . Föreskrifter om att den myndighet som handhar registrering av och tillsyn över fastighetsmäklare skall kunna utfärda bevis om att en mäklare inte varit föremål för disciplinära åtgärder bör ske i förordningsform. Därefter kan tillsynsmyndigheten utses till behörig myndighet enligt direktiven. För tolkar och översättare finns ett auktorisationsförfarande hos Kammarkollegiet. En förordningsändring kommer att göras så att en enskild tolk eller översättare kan få ut bevis om att hans auktorisation inte har upphävts hos Kammarkollegiet. Därefter kan Kammarkollegiet utses som behörig myndighet. Uteslutning ur är den enda disciplinära åtgärd för advokater som berörs i direktivet. Samfundet torde kunna utfärda bevis om att advokat inte har uteslutits ur samfundet. För advokater kommer att utses som behörigt organ att utfärda bevis om att disciplinär åtgärd inte har vidtagits mot medlem. 3.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1946:819) om upptagande av ed för rättighets tillvaratagande i utlandet Regeringens förslag: Lagen (1946:819) om upptagande av ed för rättighets tillvaratagande i utlandet ändras så att den som för att få idka näring inom EES behöver bekräfta med ed att han inte varit försatt i konkurs skall få avlägga sådan ed. Promemorians bedömning: Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har haft några synpunkter på promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: I vissa av EU:s medlemsländer krävs att medborgarna för att få utöva näringsverksamhet kan visa upp bevis om att de inte har varit försatta i konkurs. I dessa fall skall en sådan medlemsstat i fråga om medborgare i andra medlemsstater som tillräckligt bevis på konkursfrihet godta intyg om att denne inte har varit försatt i konkurs. I de fall då det i utlänningens ursprungsland eller senaste hemvistland inte utfärdas något intyg om att denne inte har varit försatt i konkurs kan ett sådant intyg ersättas av en försäkran under ed som vederbörande avgett inför en rättsinstans eller förvaltningsmyndighet, publicus eller behörig yrkes- eller handelsorganisation i ursprungslandet eller det senaste hemvistlandet. I praktiken är det nästan omöjligt att få fram uppgift om att en person inte varit försatt i konkurs i . Att införa en möjlighet att avlägga en försäkran under ed torde därför vara nödvändigt för att uppfylla skyldigheterna enligt direktiven på denna punkt. I lagen (1946:819) om upptagande av ed för rättighets tillvaratagande i utlandet stadgas att om någon behöver få en uppgift bekräftad med ed för att i utlandet ta tillvara sin rätt till arv, försäkring, pension, skadestånd, underhållsbidrag eller någon annan rättighet som tillkommer honom får sådan ed tas upp av tingsrätt. Lagens syfte är att tillgodose de formella krav på edfästande, som uppställs i vissa främmande rättsordningar. Lagen torde därför också kunna användas i detta sammanhang, så att en enskild person med stöd av lagen skall kunna få avlägga ed om konkursfrihet. Rätten för en enskild att få idka näring inom en annan stat än hans ursprungsland torde inte direkt kunna jämställas med uttrycket "rättighet som tillkommer honom" i 1 §. En ändring bör därför göras i denna paragraf. Ett andra stycke bör läggas till med innehåll att första stycket gäller också för den som för att få idka näring inom EES behöver med ed bekräfta att han inte varit försatt i konkurs. Ändringen bör träda i kraft . Ändringen i lagen föranleder utöver det sagda ingen särskild för- fattningskommentar. 3.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:515) om auktorisation av handelskamrar Regeringens förslag: Lagen (1990:515) om auktorisation av handelskamrar ändras så att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får uppdra åt auktoriserade handelskamrar att utfärda intyg för enskilda personer om faktiskt utövande av verksamhet som dessa personer kan behöva för att få idka näring inom EES. Bestämmelser införs om rätt att överklaga dessa beslut till allmän förvaltningsdomstol och om prövningtillstånd vid överklagande till kammarrätten. Promemorians bedömning: Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. I promemorian föreslås dock inte någon möjlighet för enskilda att klaga på de beslut handelskamrarna kan komma att meddela med stöd av bemyndigandet. Remissinstanserna: Endast har yttrat sig om promemorians förslag. Handelskammaren anför att de i promemorian behandlade bevisen om faktiskt utövande av verksamhet avser enskilda personers förhållanden. Ett avslag torde innebära ett allvarligt hinder för den enskildes utveckling av sin yrkesverksamhet. Handelskammaren anser det helt nödvändigt att det införs en möjlighet för sökanden att överklaga ett avslag eller att handelskammaren kan hänskjuta ärendet till myndighet för avgörande. I annat fall måste handelskammaren avstå från uppgiften att utfärda bevis om faktiskt utövande av näringsverksamhet. Skälen för regeringens förslag: I vissa medlemsstater krävs för att få påbörja eller utöva viss verksamhet att en person kan visa att han har allmänna, merkantila eller yrkesmässiga kunskaper. Enligt några av direktiven skall en medlemsstat i dessa fall som tillräckligt bevis på innehav av sådana kunskaper godta det faktiska utövandet av verksamheten i fråga i en annan medlemsstat under vissa perioder, som anges i direktiven. En behörig myndighet eller ett behörigt organ i sökandens senaste hemvistland skall enligt direktiven utfärda intyg om att en sökande faktiskt har utövat viss verksamhet . Handelskamrarna utfärdar olika certifikat och intyg som rör dokument som kan krävas med hänsyn till författningsföreskrifter i främmande länder. De har därför erfarenhet av liknande intygsgivning. Uppgiften att utfärda de intyg som avses i direktiven bör därför läggas på handelskamrarna. I 9 § lagen om auktorisation av handelskamrar anges att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får uppdra åt auktoriserade handelskamrar att utfärda sådana certifikat och andra dokument för handelsändamål som kan behövas på grund av internationella överenskommelser eller utländska föreskrifter om in- eller utförsel av varor. Lagen omfattar f.n. bara utfärdande av dokument för handelsändamål. Ett nytt stycke föreslås i 9 § lagen om auktorisation av handelskamrar så att det framgår att regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får uppdra åt auktoriserad handelskammare att utfärda intyg enligt om faktiskt utövande av verksamhet. De direktiv som omfattas bör sedan anges i handelskammarförordningen.