prop · GI03183 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1994/95:183 Redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnas en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten . 1 Lagen om krigsmateriel.................... 3 2 Krigsmaterielinspektionen................. 4 3 Regeringens riktlinjer för krigsmateriel- export.................................... 4 4 för krigsmateriel- exportfrågor.............................. 5 5 KMI:s teknisk-vetenskapliga råd........... 6 6 Information om vapenexportpolitiken....... 6 7 Krigsmaterielexporten ............. 6 8 Internationell öppenhet om vapenöver- föringar.................................. 7 9 Antipersonella landminor.................. 8 1 Allmän bakgrund........................... 10 2 Beviljade utförseltillstånd............... 10 3 Faktiska leveranser....................... 12 4 Geografisk fördelning..................... 15 5 Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m....................................... 18 6 Militärt inriktad utbildning.............. 18 7 Redovisning av ägande i utländska rätts- subjekt................................... 19 8 De exporterande företagen................. 19 Utdrag ur protokoll vid regeringssamman- träde .................... 20 Den svenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel kontrolleras av statsmakterna. lämnar regeringen till en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. 1 Lagen om krigsmateriel Tillverkning och utförsel av krigsmateriel regleras genom lagen (1992:1300) om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Båda författningarna trädde i kraft och ersatte lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. och lagen (1988:588) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. med tillhörande förordningar. I propositionen 1991/92:174 föreslog regeringen den nya lagstiftningen på grundval av en genomgripande översyn av krigsmaterielexporten. biföll regeringens förslag (bet. 1992/93:UU1, rskr. 1992/93:61). Den nya lagen bygger i allt väsentligt på den tidigare lagstiftningen liksom på tidigare praxis. Den nya lagen innehåller emellertid förenklingar, förtydliganden och moderniseringar av de bestämmelser som gäller för den samlade kontrollen över tillverkning och tillhandahållande av krigsmateriel. Krigsmateriellagen föreskriver att krigsmateriel inte får tillverkas utan regeringens tillstånd. Även all försvarsindustriell utlandssamverkan förutsätter tillstånd av regeringen. Med utlandssamverkan förstås export eller annat tillhandahållande av krigsmateriel, upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätter, avtal med någon om att gemensamt med denne eller för hans räkning utveckla krigsmateriel eller metod för framställning av sådan materiel eller om att gemensamt tillverka krigsmateriel med någon i utlandet. Vid prövningar av frågor om ett utlandssamarbete kan medges skall försvarspolitiska behov av detta samarbete beaktas. Slutligen krävs regeringens tillstånd, med vissa undantag, för att bedriva militärt inriktad utbildning. Krigsmateriel indelas enligt den nya lagen i två kategorier. Vapen och stridsammunition har förts till kategorin krigsmateriel för strid, medan icke förstörelsebringande materiel förts till kategorin övrig krigsmateriel. Bestämmelser om vilken materiel som innefattas i de två kategorierna finns i krigsmaterielförordningen. Krigsmaterielinspektionen (KMI) utövar kontroll över tillverkningen av krigsmateriel. KMI inrättades och finns inom . KMI är även regeringens beredningsorgan för ärenden som rör export av krigsmateriel. Beslut i ärenden om tillstånd att föra ut krigsmateriel ur landet fattas av regeringen. Regeringsärendena bereds av KMI i nära samråd med politiska avdelning, Försvarsdepartementet och i vissa fall . Det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel har bemyndigats att pröva ärenden som inte avser utförsel i större omfattning eller som i övrigt inte är av större vikt. KMI bereder förutom tillståndsärenden också de underrättelser som tillverkare av krigsmateriel är skyldiga att lämna regeringen senast ett anbud lämnas eller ett avtal ingås om export eller annan utlandssamverkan om krigsmateriel. Företagen skall vidare till KMI kvartalsvis redovisa den marknadsföring de bedrivit utomlands. Slutligen skall de krigsmaterielexporterande företagen rapportera om de leveranser som görs. KMI har löpande kontakter med företagen i dessa frågor. 3 Regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport Riktlinjerna understryker den vikt som vid den utrikespolitiska bedömningen av varje utförselärende skall fästas vid respekten för mänskliga rättigheter i mottagarlandet. Hänsyn skall alltid tas till mänskliga rättighetskriteriet även i de fall då det är fråga om utförsel av materiel som i sig inte kan användas för att kränka mänskliga rättigheter. Breddningen av krigsmaterielbegreppet åtföljdes, som har nämnts, av en indelning av krigsmateriel i två kategorier för vilka, med hänsyn till materielens karaktär av förstörelsebringande respektive icke förstörelsebringande, uppställts delvis olika riktlinjer för utförsel. För kategorin krigsmateriel för strid gäller i stort sett samma riktlinjer som tidigare, dvs. att regeringen inte bör ge tillstånd till export till en stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat, en stat som är invecklad i internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt, en stat som har inre väpnade oroligheter eller en stat där det förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter. För utförsel av övrig krigsmateriel, som i stor utsträckning omfattar nya, tidigare oreglerade produkter, gäller att utförseltillstånd bör beviljas till länder som inte befinner sig i väpnad konflikt med någon annan stat, som inte har inre väpnade oroligheter eller där det inte förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter. De skilda riktlinjerna för krigsmateriel för strid respektive övrig krigsmateriel innebär att en större länderkrets kan komma i fråga som mottagare av övrig krigsmateriel, dvs. icke förstörelsebringande materiel. Genom utvidgningen av krigsmaterielbegreppet synliggörs och redovisas legitim export som var oreglerad. Denna export blir nu också föremål för en politisk prövning. Ett övergripande syfte med riktlinjerna är att ge en stabil och generell grund för tillståndsprövningen. Regeringen prövar dock varje utförselärende för sig. Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringen i utrikesärenden av större vikt om möjligt överlägga med före avgörandet. Vissa utförselärenden som rör krigsmateriel är av sådan art att överläggning med nämnden är påkallad. Det har ansetts önskvärt att prövningen av även andra enskilda utförselärenden av principiell vikt ges en bredare förankring. beslutade därför på grundval av propositionen 1984/85:82 om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport, att en rådgivande nämnd i krigsmaterielfrågor skulle inrättas. Nämnden består av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk grund och har till uppgift att lämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrågor. Nämnden höll nio sammanträden. Den sammanträder på kallelse av krigsmaterielinspektören som också leder överläggningarna. Vid nämndens sammanträden medverkar politiska avdelning med bedömningar av mottagarländer ur riktlinjesynpunkt samt Försvarsdepartementet med bedömningar avseende ärendenas försvarspolitiska betydelse. Inspektören redovisar därefter samrådet för det föredragande statsrådet. Alla principiellt viktiga ärenden behandlas i rådgivande nämnden vars månatliga sammanträden ger ledamöterna en fortlöpande insyn i regeringens handläggning av krigsmaterielexportärendena. Enhällighet eftersträvas vid bedömningen av utförselärendena i nämnden. Regeringen fäster stor vikt vid nämndens rekommendationer. avstyrkt en utförselansökan eller annan förfrågan blir detta som regel också regeringens beslut. tillstyrkt, vägs detta in i den fortsatta beredningen. Det är regeringen som, efter en totalbedömning av alla för ärendet betydelsfulla omständigheter bär ansvaret för beslut i krigsmaterielärenden. Totalbedömningen görs med utgångspunkt från de grundläggande riktlinjerna och i en restriktiv anda. ersätter inte i sådana ärenden som regeringen enligt regeringsformen skall överlägga med om. 5 KMI:s teknisk-vetenskapliga råd För att bistå krigsmaterielinspektören med beredningen av ärenden som rör klassificering av krigsmateriel inrättades ett särskilt teknisk-vetenskapligt råd med företrädare för institutioner med överblick över teknologins tillämpning på civila respektive militära områden. höll rådet tre sammanträden. 6 Information om vapenexportpolitiken är till ledning för dem som inom försvarsindustrin och vid statliga myndigheter har befattning med ärenden som rör tillverkning och utförsel av krigsmateriel. redovisar gällande lagstiftning, regelverk och handläggningsordning för tillståndsärenden. I en informationsskrift (vapenexportpolitik, UD informerar 1993:4) behandlas vapenexportens roll i den svenska säkerhetspolitiken, den svenska försvarsindustrin, riktlinjerna för utförsel av krigsmateriel samt det internationella samarbetet för att reglera vapenexporten. Skriften ges också ut på engelska, franska, tyska och spanska i syfte att främja kunskapen i andra länder om den svenska politiken på detta område. Regeringen har lämnat en skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Härigenom förses med en samlad information om krigsmaterielexporten, som underlag ges för en bredare allmän debatt. På grundval av redovisning från de krigsmaterielproducerande företagen har KMI utarbetat en redogörelse för (bilaga). I regeringens skrivelse 1993/94:237 med redogörelse för de svenska exportleveranserna för framgick att värdet av den nya, utvidgade klassificeringen innebar en statistisk ökning av den svenska exporten med . Jämfört med bestämmelserna i den tidigare lagen minskade dock den jämförbara exporten till 1993. Utförseln av krigsmateriel ökade eller från till . Exporten av krigsmateriel för strid ökade eller från till . För övrig krigsmateriel uppgick uppgången i exporten till motsvarande en ökning från till . Räknat i fasta priser steg exporten jämfört med . För krigsmateriel för strid och för övrig krigsmateriel var motsvarande tal en uppgång med 7,3 resp. . En enskild affär med svarade för av den totala krigsmaterielexporten. Regeringen har beviljat utförseltillstånd för försäljning av krigsmateriel till ett värde av , varav avser krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel. Värdet av beviljade tillstånd minskade jämfört med . För krigsmateriel för strid uppgick motsvarande värde till , vilket representerar en ökning . För övrig krigsmateriel uppgick värdet av beviljade uförseltillstånd till , vilket motsvarar en nedgång jämfört med . Räknat i fasta priser minskade värdet av beviljade tillstånd . För krigsmateriel för strid steg motsvarande värde , medan för övrig krigsmateriel noterades en nedgång . 8 Internationell öppenhet om vapenöverföringar generalförsamling antog en resolution som anmodar medlemsländerna att till ett register över konventionella vapen redovisa såväl sin import som sin export av tyngre konventionella vapen. Enligt vissa definitioner skall handeln med följande sju vapenkategorier rapporteras: stridsvagnar, pansrade stridsfordon, grovt artilleri, stridsflygplan, attackhelikoptrar, stridsfartyg och robotar/robotlavetter. Genom redovisningen torde öppenheten i fråga om internationella vapenöverföringar komma att öka i väsentlig grad. I samråd med försvarets myndigheter sammanställer Krigsmaterielinspektionen aktuella uppgifter som i enlighet med den ovannämnda resolutionen överlämnas till FN. För andra år, 1993, lämnade 86 av FN:s då 184 medlemsländer (jämte observatörslandet ) uppgifter om sin export och import av de sju kategorierna tyngre vapen. Det framgår av statistiken att i endast obetydlig omfattning deltar i världshandeln med aktuella tyngre vapensystem. register över konventionella vapen . (Uppgifter föreligger ) Antal Varav registrerade vapenöverföringar Stridsvagnar 2 921 0 0 Pansrade 060 39[1] 24[2] Grovt artilleri 386 0 0 Stridsflygplan 351 0 0 117 0 0 Stridsfartyg 31 0 0 Missiler/lavetter 4 506 0 0 verkar på olika sätt för ökad rapportering till och för större öppenhet om vapentransfereringar. I Europeiska organisationens för säkerhet och samarbete () säkerhetsforum har de deltagande 53 länderna enats om att iaktta vissa principer vid vapentransfereringar, bl.a. att lämna uppgifter till registret. Samråd om rapporteringen till förutses fr.o.m. att ske med övriga medlemmar av EU. Som ett led i vår strävan efter ökad öppenhet på detta område har regeringens redogörelse till över krigsmaterielexporten överlämnats till FN i engelsk översättning. Få andra länder torde redovisa sin vapenexport med motsvarande öppenhet och detaljeringsgrad. har innehaft ordförandeskapet för förberedelsearbetet inför den planerade översynskonferensen avseende konvention om särskilt inhumana vapen. Inom ramen för detta arbete föreslog att i landmineprotokollet under konventionen införa regler om ett totalförbud för antipersonella landminor. har inte exporterat några minor av denna typ . Den sista utförseln skedde till ett annat västeuropeiskt land. I stod som medförslagsställare till en resolution i vilken bl.a. vissa staters ensidiga moratorier för export av antipersonella landminor välkomnades, och övriga stater uppmanades att deklarera sådana moratorier. **Fotnot** [1]Utförsel av 13 pansarkarossbilar modell kp 42 till vardera , och som gåva under det s.k. suveränitetsstödet till dessa länder. [2]Införsel från av 9 splitterskyddade trupptransportfordon MT-LB som tidigare tillhört DDR och import av 15 hjulgående pansarskyttefordon från för FN-tjänst. Krigsmaterielinspektionen (KMI) följer kontinuerligt marknadsföringen och exporten av krigsmateriel från . De företag som har tillstånd att bedriva verksamhet på krigsmaterielområdet - omkring 185 företag, varav ca 35 är aktiva - är skyldiga att lämna redovisningar i olika hänseenden till KMI. Dessa redovisningar, tillsammans med uppgifter som inspektionen tar fram på annat sätt, analyseras och bearbetas inom KMI. I propositionen 1984/85:82 om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen sin avsikt att lämna en redogörelse för den svenska krigs- materielexporten. Föreliggande redogörelse avser den svenska krigsmateriel- exporten . Antalet inkomna utförselärenden har varierat . Den övervägande delen av dessa tillstånd har gällt utförsel av andra anledningar än försäljning, såsom utförsel före eller efter reparation, för demonstration eller för prov. , som var under vilket den nya krigsmateriellagen tillämpades, inkom inledningsvis ett betydande antal ansökningar om utförseltillstånd för försäljning avseende övrig krigsmateriel vilken tidigare inte var tillståndspliktig. Många av dessa tillstånd avser leveranser under flera kalenderår. Beslut om utförseltillstånd fattas av regeringen. I ärenden som inte avser utförsel i större omfattning eller i övrigt inte är av större vikt får det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel pröva frågan om tillstånd. Som framgår av tabell 1 fattades regeringsbeslut i utförselärenden som sammantaget motsvarar av det totala värdet av givna tillstånd. Beviljade utförseltillstånd för försäljning jämte antalet regeringsbeslut och dessas värde av det sammanlagda värdet av givna tillstånd. År Värde Härav regeringsbeslut mkr i löpande priser mkr % av värdetAntal 1987 5 383 5 320 99 285 1988 6 405 6 333 99 380 1989 7 247 7 100 98 312 1990 2 980 2 912 98 328 1991 2 559 2 511 98 350 1992 3 360 3 287 98 241 1993 6 105 5 916 97 368 1994 4 589 4 415 96 260 Av tabell 2 nedan framgår det sammantagna värdet av beviljade utförseltillstånd beräknat i fasta priser. Beviljade utförseltillstånd för försäljning i löpande priser och prisnivå[1] jämte den procentuella volymändringen. År Värde i löpandeVärde i fasta Ändring i fasta priser priser priser i % jäm- mkr mkr fört med före- gående år 1987 5 383 1 194 + 22 1988 6 405 1 366 + 14 1989 7 247 1 455 + 6 1990 2 980 578 - 60 1991 2 559 478 - 17 1992 3 360 628 + 31 Summa KS ÖK Summa KS ÖK Summa KS ÖK 1993 6 1051 9424 162 1 - - - 1994 4 5892 -27 +3-41 (-24,) (+6,)(-39,) KMI:s utförselstatistik grundar sig på uppgifter om värdet av levererad materiel som redovisas av exportföretagen. Tabell 3 visar värdet av svensk krigsmaterielexport såväl i löpande priser som prisnivå. Av tabellen framgår även krigsmaterielens andel av totala varuexport. utfördes krigsmateriel för strid till ett värde av och övrig krigsmateriel för , dvs. Jämfört med ökade exporten av krigsmateriel . För krigsmateriel för strid uppgick motsvarande tal till + och för övrig krigsmateriel till + . Värdet av svensk krigsmaterielexport i löpande priser och prisnivå[2], m.m. År Krigsmaterielexport totala varuexportlöpande andel avfasta ändring (löp.priser)priser varuexp.priseri fasta priser mkr mkr % mkr % 1985 259 985 2 137 0,82 511 -7,8 1986 265 100 3 243 1,22 746 +46,0 1987 281 433 4 427 1,57 981 +31,5 1988 304 782 6 155 2,02 1 313 +34,0 1989 332 580 6 005 1,81 1 206 -8,1 1990 339 850 3 327 0,98 645 -46,5 1991 332 779 2 705 0,81 505 -21,7 1992 326 031 2 753 0,84 514 +1,8 Summa KS ÖK 1993 388 290[3]2 8631 2161 6470.74 483 - Jämförelsevärde 19931 850 0.47 313 -33 1994 471 217[4]3 1811 3471 8340,68 519 +7,5 (+11,) (+10,) (+11,) Krigsmaterielexporten utgjorde av totala varuexport. Motsvarande andelar för krigsmateriel för strid utgjorde och för övrig krigsmateriel . Denna andel sjönk till , varav utgjorde krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel. Den här redovisade utförselstatistiken, baserad på företagens leveransdeklarationer till KMI, är den enda som på ett korrekt sätt anknyter till krigsmateriellagstiftningen. I den allmänna utrikeshandelstatistiken, som grundas på tullmyndigheternas uppgifter till , särskiljs inte krigsmateriel från civila produkter annat än på några snävt avgränsade områden. Förändringar från till ett annat ger inte underlag för några mer långsiktiga bedömningar av utvecklingstendenser. En avsevärd minskning av exporten, såväl nominellt som i fasta priser, inträffade emellertid , med en mindre uppgång . En jämförelse av tabellerna 1, 2 och 3 ovan visar, att det sammantagna värdet av beviljade utförseltillstånd kan skilja sig avsevärt från värdet av faktiska leveranser under . Detta beror på att givna utförseltillstånd ofta avser utförsel som sträcker sig över flera kalenderår, liksom på att tillstånd i några fall ej utnyttjas helt. Den minskning av beviljade utförseltillstånd som registrerats för torde i linje med detta förhållande återspeglas i kommande års utförselstatistik. **Fotnot** [1]Vid prisomräkningen har SCB:s exportprisindex för verkstadsprodukter använts. [2]Vid prisomräkningen har SCB:s exportprisindex för verkstadsprodukter använts. [3]Uppgiften om totala varuexport för har i årets sammanställning korrigerats jämfört med motsvarande uppgift i regeringens skrivelse 1993/94:237 1993. Korrigeringen innebär ingen ändring av uppgiften om krigsmaterielexportens andel härav. [4]Preliminär uppgift för varuexporten . Värdet av svensk krigsmaterielexport i 1993-1994 fördelat på krigsmaterielförteckningens huvudområden 1994 1993 Krigsmateriel för strid KS1 Finkalibriga eldrörsvapen 0 0 KS2 Kanoner, pansarvärnsvapen 61 53 KS3 Ammunition 129 126 KS4 Robotar, raketer, torpeder, bomber 382 399 KS5 Eldledningsutrustning 119 535 KS6 ABC-stridsmedel 0 0 KS7 Krut och sprängämnen 76 74 KS8 Krigsfartyg 581 29 KS9 Stridsflygplan 0 0 KS10 0 KS11 Riktade energivapen 0 0 SUMMA 1 347 1 216 ÖK21 Finkalibriga, eldrörsvapen, delar m.m 1 1 ÖK22 Kanoner, pansarvärnsvapen delar m.m. 69 97 ÖK23 Övningsammunition m.m. 157 161 ÖK24 Övningsraketer, röjningsutrustning m.m. 52 81 ÖK25 Spanings- och mätutrustning m.m 680 457 ÖK26 Skyddsmateriel m.m. 8 0 ÖK27 Krut- och sprängämneskomponenter 1 0 ÖK28 Fartyg för bevakning m.m. 27 88 ÖK29 Flygplan utformade för militärt bruk m.m. 151 137 ÖK30 Fordon utformade för militärt bruk m.m. 328 506 ÖK31 Riktade energivapen 0 0 ÖK32 Fortifikationer 0 0 ÖK33 Elektronisk utrustning för militärt bruk 33 14 ÖK34 Fotografisk och elektrooptisk utrustning 5 2 ÖK35 Övningsmedel 245 92 ÖK36 Tillverkningsutrustning 69 10 ÖK37 Programvara 7 0 SUMMA 1 834 1 647 Till den redovisning av exporten 1994 som framgår av tabell 4 kan följande kommentarer göras beträffande vissa produktområden. Inom grupperna ÖK21, KS2, ÖK22, KS3 och ÖK23 har utförseln till av värdet avsett pansarvärnsvapen med ammunition och återstoden luftvärnskanoner med ammunition i första hand för fartygsbeväpning. Inom grupperna KS4 och ÖK24 har avsett pansarvärns- och luftvärnsrobotsystem. Inom grupperna KS5 och ÖK25 har utförseln varit fördelad för robotar och eldledningsystem för fartyg och på spaningssystem och komponenter. En stor del av de senare produkterna utgjorde ej krigsmateriel. Inom gruppen ÖK30 utgjordes utförseln huvudsakligen av fordon som ej klassificerades som krigsmateriel. Den i föregående tabell redovisade totala omfattningen av krigsmaterielexporten och dess uppdelning på olika huvudområden kompletteras i följande sammanställningar av en redovisning av exportens fördelning på dels skilda regioner, dels skilda länder. Den regionala sammanställningen ger vid handen att och övriga andel av den svenska krigsmaterielexporten visat en ökande tendens. mottog av den svenska krigmaterielexporten. Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdet Summa KS ÖK Summa KS ÖK 27 46 45 35 34 36 18 10 24 Övriga 25 35 23 31 44 21 24 23 25 0 0 0 0 0 0 0 0 0 8 12 9 9 6 11 13 13 12 1 0 1 1 3 0 1 1 1 och 1 0 17 9 12 7 6 2 9 37 6 5 14 0 24 38 51 28 1 0 0 0 0 1 1 1 1 Antal länder 33 36 40 44 46 I det följande redovisas krigsmaterielexporten fördelad på mottagarländer. I tabell 6 har medtagits alla länder till vilka utförseln av krigsmateriel har överstigit under något av . omfattade svenska tillverkares krigsmaterielexport leveranser till 46 länder. Till 14 av dessa understeg exportvärdet . Tillstånd har vidare meddelats utförsel av jakt- och sportskyttemateriel till 22 länder, nämligen: Förenta Stater, , , , , , , , , , , , , , , , , ,, och . Sammanfattningsvis kan konstateras att exportmönstret har förskjutits så att , dvs. i huvudsak , övriga , och , kommit att utgöra de helt dominerande mottagarna av svensk krigsmateriel, motsvarande av utförseln. andel av exporten ökade kraftigt från år . Exporten av krigsmateriel i år 1992-1994 fördelad på länder 1994 1993 1992[5] KS ÖK Summa KS ÖK Summa Förenta Stater 94,5 134,1 228,6 37,9 114,2 152,1 169,6 23,0 165,8 188,8 143,1 117,8 260,9 473,4 - 3,0 3,0 - 3,1 3,1 - 38,6 4,3 42,9 160,2 5,4 165,5 94,4 6,8 4,8 11,6 23,3 4,4 27,6 9,6 87,6 77,2 164,8 37,9 63,7 101,6 67,0 11,5 45,7 57,2 32,9 71,2 104,1 123,2 2,8 58,3 61,1 52,0 111,8 163,8 523,5 0,6 42,6 43,2 1,6 24,6 26,2 11,1 - 15,5 15,5 - 0,2 0,2 - - 158,4 158,4 - 42,2 42,2 6,1 11,7 0,8 12,5 - 0,6 0,6 4,0 - 0,5 0,5 - 2,7 2,7 0,1 1,6 2,6 4,2 9,9 5,1 15,1 7,8 - 18,7 18,7 0,4 15,3 15,7 26,4 - - - - 4,2 4,2 - Republiken - 5,4 5,4 - 1,7 1,7 - - 8,0 8,0 - 31,9 31,9 - 33,3 90,5 123,8 - 48,1 48,1 64,9 - 2,0 2,0 - 1,5 1,5 0,1 1,3 12,0 13,3 0,1 32,7 32,8 132,9 113,5 349,0 462,5 334,9 409,3 744,3 589,5 0,0 6,7 6,7 - 0,6 0,6 0,1 - 2,2 2,2 - 1,7 1,7 - 57,1 0,9 58,0 - 28,8 28,2 2,8 - - - - 3,5 3,5 - 40,0 15,0 55,1 67,4 70,0 137,5 9.0 580,6 155,2 735,8 3,7 139,1 142,8 21,4 0,0 2,5 2,5 - 3,9 3,9 2,4 2,1 226,1 228,2 6,8 116,9 123,7 51,3 - 53,8 53,8 - 75,6 75,6 0,1 8,9 11,0 19,9 - 9,6 9,6 11,9 - - - 0,1 - 0,1 1,9 4,5 72,2 76,7 51,9 48,5 100,4 37,9 - 2,0 2,0 8,6 - 8,6 11.0 226,9 84,7 311,6 243,4 35,2 278,5 299,7 Övriga länder - 1,66 1,6 0,37 1,58 1,8 2,29 Förenta Nationerna10 - 0,7 0,7 - - -- Summa 1 347 1 834 3 181 1 216 1 647 2 863 2 755