prop · GI0310 · 1995-01-01 00:00:00 — Om alltid skall ta fram åtgärdsplanen är risken att kommunernas påverkansmöjlighet åsidosätts allt för mycket. Om det antas att bindande normer för kvävedioxid, svaveldioxid, sot eller bly kan komma att överskridas är kommunen enligt 8:5 skyldig att mäta. Belastningen av främst kvävedioxid och svaveldioxid beror till på importerade föroreningar. Kommunen har mycket stora svårigheter att påverka denna del av belastningen. Av den inhemska delen, främst vad avser kvävedioxid, kommer en stor del från trafikarbete. I detta avseende kommer kommunens möjlighet att påverka större trafikleder att bli mycket liten eftersom endast regeringen föreslås få möjlighet att avgöra tillåtligheten, vetorätten tas bort och föreslås bli tillsynsmyndighet för stora trafikanläggningar. Kommunen anser att det är oacceptabelt att utifrån dessa förutsättningar ställa krav på att kommunerna skall göra mätningar om det även innefattar bekosta mätningar. 6.60 : Miljökvalitetsnormer behövs och kommittén argumenterar övertygande för att ett införande skulle kunna medföra vinster, inte minst som ett sätt att bringa reda i den vildvuxna flora av riktvärden, målvärden, gränsvärden m.m. som utfärdas av olika myndigheter på olika nivåer och olika författningar. - - - I realiteten är dock generella miljökvalitetsnormer förknippade med betydande praktiska problem p.g.a. varierande lokala förutsättningar, ekonomiska och tekniska begränsningar, importerad miljöbelastning och otillräcklig kunskap och skilda meningar om vad miljö och hälsa tål. Miljökvalitetsnormer bör enligt vår mening inte uttryckas i avstånd utan enbart i kvalitet. Avstånd för att klara miljön har varit en av orsakerna till utbredningen av tätorterna och därmed orsakat ett ökat trafikarbete. Sambandet mellan tätheten i tätorten och trafikarbete är belagt såväl internationellt som nationellt. Dessutom hämmar avståndsnormer en önskvärd utveckling mot alternativ teknik och förändrade beteenden. För att miljökvalitetsnormer skall kunna flytta fram miljöpositionerna krävs mer bindande och sanktionerbara föreskrifter än vad kommittén föreslår. Som förslaget nu är utformat riskerar användandet av normerna att, i lika hög grad som fallet är med dagens rikt- och gränsvärden, bero av ekonomiska och tekniska möjligheter. Enligt förslaget till lagtext skall miljökvalitetsnormer av myndigheter och kommuner läggas till grund för planering, meddelande av föreskrifter, prövning av tillståndsärenden och tillsyn. I balken föreskrivs vidare (8 kap. 4 §) att om det behövs för att miljökvalitetsnormer skall kunna uppfyllas inom ett område som omfattar flera kommuner, skall upprätta en åtgärdsplan som underlag för myndigheternas och kommunernas planering. Avser behovet flera län upprättas planen av . Lagtexten i balken bör utformas så att även berörda kommuner ges möjlighet att i samverkan upprätta sådana gemensamma åtgärdsprogram. 6.61 : Liksom i fråga om generella föreskrifter är balkens reella substans till stor del beroende av att normer tas fram. Detta kan vara svårt. I kombination med stoppregeln skulle det bli mycket svårt att införa miljökvalitetsnormer p.g.a. stoppregelns drastiska krav. Kombinationen av bindande och inte bindande normer är inte heller tillräckligt tydligt beskriven i balkförslaget. Om förtydliganden görs finns det inte anledning att invända mot införande. 6.62 : En tydligare åtskillnad mellan rättsbindande normer och inriktningsmål bör göras. 6.63 : Kommittén föreslår införandet av två olika slags miljökvalitetsnormer: bindande respektive icke bindande normer. tillstyrker detta förslag. 6.64 kommun: Miljökvalitetsnormer kopplade till s.k. stoppregler är bra. Dessa bör vara sanktionsbundna till någon ansvarig. I annat fall blir det en "papperstiger". - - - 8 kap. 2 § - I motsats till kommittén anser kommunen att miljökvalitetsnormer för råvatten bör kunna införas. - - - 8 kap. 4 § - gäller frågan om roll vad gäller miljökvalitetsnormer för flera kommuner. måste ha några slags sanktionsmöjligheter mot kommuner och andra myndigheter som trilskas. 6.65 kommun: Icke bindande miljökvalitetsnormer bör kunna ställas upp av kommunen och ligga till grund för föreskrifter och tillsynsverksamhet. Krav utöver allmänna aktsamhetsregler bör då kunna ställas. - - - 8 kap. 4 § Det är viktigt att åtgärdsplaner som berör flera kommuner görs i nära samråd med berörda kommuner. Det bör också finnas utrymme för att åtgärdsplaner tas fram av berörda kommuner gemensamt. 6.66 : För att miljökvalitetsnormer skall kunna flytta fram miljöpositionerna krävs mer bindande och sanktionsbara föreskrifter än vad kommittén föreslår. - - - Som förslaget nu är utformat riskerar användandet av normerna att, i lika hög grad som fallet är med dagens rikt- och gränsvärden, bero på ekonomiska och tekniska möjligheter. - - - De generella normerna är nödvändiga men inte tillräckliga. För att kunna avgöra en verksamhets tillåtlighet på en viss plats, eller fungera som underlag för planering och resurshushållning behövs det också lokala kvalitetsnormer som är anpassade till den lokala miljöns förutsättningar. Det är därför också nödvändigt att kommunerna med kunskap om de lokala naturförutsättningarna, problemen och behoven samt med det fysiska planeringsansvaret får större ansvar och resurser för utformningen och tillämpningen av miljökvalitetsnormerna och framför allt beträffande upprättandet av åtgärdssplaner. Huvudansvaret för dessa bör ligga hos kommunerna, även när det gäller åtgärdsplaner för större områden där interkommunalt samarbete erfordras. roll och ansvar bör i dessa fall främst vara av samordnande karaktär. - - - Viktigt att uppmärksamma är även att miljökvalitetsnormer inte enbart bör bestämmas av graden av belastningar utan även av miljöns innehåll av önskvärda egenskaper och funktioner samt av dess motståndskraft och stabilitet. - - - Det finns en uppenbar risk att avståndsnormer hämmar en önskvärd utveckling mot alternativ teknik och förändrade beteenden. 6.67 : Begreppet "norm" bör inte användas för icke bindande regler. För sådana bör uttrycket rekommendationer e.d. användas. Vad balken behöver reglera är väl bindande föreskrifter beträffande miljökvalitén. Rekommendationer borde centrala ämbetsverk kunna utfärda utan någon särskild reglering i . Den sammanblandning som finns i åttonde kapitlet i utredningens lagförslag av icke-bindande regler och föreskrifter angående miljökvalitén är synnerligen olycklig och olämplig. - - - En fråga som inte närmare klarläggs i utredningen är hur ett system med miljökvalitetsnormer skall kunna genomföras. Visserligen diskuteras behovet av åtgärdsplaner men den viktiga frågan om uppmätning och löpande kontroll av den rådande situationen behandlas knappast. Om inte ordentliga data finns om den rådande miljösituationen så blir det svårt att bedöma ett företags tillåtlighet. Vilket ansvar skall lokala respektive regionala tillsynsorgan ha för den löpande kontrollen av rådande miljösituation? Denna fråga behöver en ordentlig reglering i . 6.68 kommun: I 7 kap. tas ett nytt begrepp upp, nämligen miljökvalitetsnormer. Detta är positivt och kommer säkert att föra miljöarbetet framåt. I förslaget noteras att normerna kan göras både bindande och icke bindande. Skall miljökvalitetsnormerna betyda något bör det klart framgå att de skall göras bindande och dessutom baseras på vad naturen tål utan några ekonomiska hänsyn. I de föreskrifter, som kommer att utarbetas runt miljökvalitetsnormerna bör dessutom anges på vilken tidrymd bör vara uppnådd. På detta sätt kan vi verksamt arbeta bort miljöproblem och anpassa mänskliga aktiviteter till vad naturen långsiktigt tål. 6.69 kommun: Normer för miljökvalitet behövs för dagens miljöarbete. - - - Normerna måste dock vara bindande och utformade som föreskrifter med straffsanktioner. En skärpning av kommitténs förslag är önskvärt/nödvändigt. - - - Ett system med miljökvalitetsnormer måste medge hänsynstagande till regionala och lokala miljömål som utarbetats utifrån faktiska lokala miljöförhållanden. - - - Miljökvalitetsnormer bör dock vara miniminivåer för miljöarbetet, annars finns det stor risk att miljöarbetet ute i kommunerna hämmas. 8 kap. 4 § - Upprättande av åtgärdsplaner för ett visst område som omfattar fler kommuner, måste för att undvika konflikter och underlätta miljöarbetet med kommunala miljömål och andra för kommunen viktiga planeringsmål, ske i samverkan med de berörda kommunerna. Detta måste regleras i lagtexten. 6.70 : Normer för miljökvalitet behövs för dagens miljöarbete. Miljökvalitetsnormer måste dock vara bindande och sanktionerbara föreskrifter. Där måste man gå längre än vad kommittén föreslår. - - - Ett system med miljökvalitetsnormer måste medge hänsynstagande till regionala och lokala miljömål som utarbetats utifrån faktiska lokala miljöförhållanden. - - - Miljökvalitetsnormer bör dock var miniminivåer för miljöarbetet, annars finns det stor risk att miljöarbetet ute i kommunerna hämmas. 8 kap. 4 § vid genomförande av miljökvalitetsnormer är det angeläget, för att undvika konflikter och underlätta miljöarbetet med kommunala miljömål och andra för kommunen viktiga planeringsmål, att upprättande av åtgärdsplaner för ett visst område som omfattar flera kommuner kan ske i samverkan med den/de berörda kommunen/kommunerna. - - - I lagtexten i balken sägs att skall upprätta sådana åtgärdsplaner. Lagtexten bör utformas så att även berörda kommuner ges möjlighet att i samverkan upprätta sådana gemensamma åtgärdsprogram. 6.71 : Införandet av miljökvalitetsnormer välkomnas. Tillsammans med miljökonsekvensbeskrivningar blir detta ett bra sätt att öka miljöhänsyn i samband med exploatering av mark- och naturresurser. Åtskillnad bör göras mellan rättsligt bindande och icke bindande miljökvalitetsnormer. - - - Enligt 8 kap. 3 § får miljökvalitetsnormer avse bl.a. kortaste avstånd mellan miljöfarlig verksamhet och bostäder eller lokaler för undervisning eller barnomsorg. Med ett långt skyddsavstånd kan incitamentet för att minska utsläppen av hälso- och miljöfarliga utsläpp och störningar försvagas. Det bör framgå i balken att denna typ av normer är minimikrav. bör ha möjlighet att skärpa kraven i enskilda fall. 6.72 kommun: Miljökvalitetsnormer är ett nytt begrepp som införs i lagen och vid en första studie verkar kunna underlätta miljöarbetet. Det finns dock många frågetecken. Har vi tillräcklig kunskap för att uttrycka vad människan och naturen tål i konkreta värden? Skall normerna fastställas utifrån ett enbart europeiskt perspektiv eller ett svenskt perspektiv? Hur kommer kommunernas lokala miljömål stämma överens med generella landsomfattande nivåer? Kommittén måste ytterligare studera denna fråga. Lagen bör ange minimikravnivåer. och kommunerna bör ges rätt att skärpa kraven i de situationer då regionala och lokala förutsättningarna motiverar detta. - - - I enlighet med 4 kap. 6 § bör intas en paragraf som reglerar kommunens rätt att utfärda miljökvalitetsnormer. - - - 8 kap. 3 §: Miljökvalitetsnormer behövs och innebär viktiga vinster. Det är dock väsentligt att notera att generella miljökvalitetsnormer är förknippade med betydande praktiska problem pga. varierande lokala förutsättningar, ekonomiska och tekniska begränsningar och skilda meningar om vad miljö och hälsa tål. - - - Det är tveksamt att införa miljökvalitetsnormer som avser skyddsavstånd. Istället borde avståndsfrågorna regleras individuellt. Risken är annars att effekten blir en hämmad teknikutveckling. 6.73 : Det finns en principiell risk att införandet av miljökvalitetsnormer kan komma att strida mot bästa-teknik-principen. Denna risk bör pareras i lagtexten, exempelvis att det klart utsägs att kvalitetsnormerna skall ses som nationens minimikravnivåer och att länsstyrelser och kommuner ges rätt att skärpa kraven i de situationer lokala eller regionala omständigheter så motiverar. En ny paragraf bör intas som ger kommunerna rätt att utfärda lokala miljökvalitetsnormer i enlighet med 4 kapitlets föreskiftsrätt. - - - 8 kap. 3 § - Det är tveksamt att införa miljökvalitetsnormer som avser skyddsavstånd. Avstånd ökar trafikarbetet, att lösa miljöproblem med avstånd riskerar att hämma teknikutvecklingen. Det är bättre att lösa skyddsavståndsfrågorna vid den individuella prövningen. Då finns också en morot i systemet, ju renare teknik desto kortare skyddsavstånd erfordras. Mycket talar för att avståndsfrågorna bör regleras individuellt och inte via en kollektiv miljökvalitetsnorm. 6.74 kommun: I 8 kap. 1 § görs uppräkningar över vad miljökvalitetsnormer får handla om. Uppräkningen under 1 § bör kunna utgå. - - - I 8 kap. 3 § sägs att en miljökvalitetsnorm får avse kortaste avstånd mellan miljöfarlig verksamhet och bostäder eller lokaler för undervisning eller barnomsorg. Avståndskriterier kan bl.a. hämma teknikutvecklingen vad avser processer och rening. - - - Förslaget om "minsta avstånd" i 8 kap. 3 § bör utgå. 6.75 kommun: I specialmotiveringen till 8 kap. 2 § förs en diskussion om bindande respektive icke bindande miljökvalitetsnormer, men var gränsen däremellan bör gå är oklart. Bestämmelsen bör tydliggöra kriterier för detta och normerna bör särskiljas genom olika beteckningar (t ex gräns- och riktvärden). 6.76 kommun: Det är bra att användningen av miljökvalitetsnormer till en början inriktas på hälsoskyddet. Det är förenat med en hel del problem att i lagstiftningen ange bindande kvalitetsnormer bland annat med tanke på mätproblemen. Utformningen av sista strecksatsen i 8 kap. 3 § är inte bra. Den innebär att metoden att lösa ett miljöproblem regleras i lagen. Strecksatsen kan med fördel tas bort ur balken. 3 §: Vi saknar en typ av "riktlinjenormer" som avser biologisk mångfald. Sådana gör det möjligt att konkret bryta ned det av fastlagda övergripande målet. Ett förslag till formulering av ett sådant stycke i 3 § är: "lägsta acceptabla förekomst i naturmiljön av någon viss art eller biotop". - - - 4 §: En åtgärdsplan för att uppfylla en miljökvalitetsnorm skall givetvis upprättas i samråd med berörda kommuner. Om åtgärden gäller enbart en kommun bör det ankomma på denna att upprätta åtgärdsplanen, inte på . 6.77 kommun: Användningen av begreppet miljökvalitetsnorm är inte konsekvent. avses planeringsunderlag, ibland gränsvärden som ej får överskridas. De olika betydelserna av begreppet bör förtydligas i analogi med hur begreppen gränsvärde/riktvärde används vid tillståndsprövning enligt miljöskyddslagen. , och i vissa fall , skall enligt förslaget upprätta åtgärdsprogram om flera kommuner eller län berörs av åtgärder för att uppfylla en miljökvalitetsnorm. Självfallet bör också flera kommuner gemensamt på eget initiativ kunna upprätta sådana åtgärdsprogram. 6.78 kommun: Utfärdande av miljökvalitetsnormer syftar till att förverkliga balkens intentioner och kommer troligtvis också att ha en stor betydelse t.ex. för att beakta miljöfrågorna i den kommunala fysiska planeringen. - - - Vi ställer oss tveksamma till om det inom överskådlig tid går att utarbeta miljökvalitetsnormer i den omfattning som är nödvändigt för att de skall bli det instrument de är avsedda att vara. - - -Miljökvalitetsnormerna skall enligt balken fylla flera funktioner. - - - För att normerna skall få den genomslagskraft som avses måste begreppet förtydligas. Ett system med miljökvalitetsnormer måste medge hänsynstagande till regionala och lokala miljömål som utarbetats utifrån lokala miljöförhållanden. En risk finns annars att det miljöarbete som bedrivs i kommunerna bromsas, med hänvisning till att en miljökvalitetsnorm är uppfylld. - - - 8 kap. 4 § - Upprättande av åtgärdsplaner för ett område som omfattar flera kommuner bör ske i samverkan med de berörda kommunerna. 6.79 : I de fall en åtgärdsplan erfordras för att uppfylla en miljökvalitetsnorm som berör flera kommuner så bör en eventuell regionplans (motsv.) förslag till lösningar beaktas. Samma förhållande gäller även förslag till kommunala inskränkningar av strandskyddet. 6.80 : Förbundet anser sammanfattningsvis beträffande miljökvalitetsnormer att endast regeringen och inte underlydande statliga verk ges möjlighet att besluta om eventuella miljökvalitetsnormer, då det kommer att vara fråga om bestämmelser med materiellt innehåll. Vidare anser förbundet att miljökvalitetsnormer så långt möjligt bör utformas som "funktionskrav". - - - En positiv effekt av ett eventuellt införande av miljökvalitetsnormer - under förutsättning att normerna fastläggs endast av regeringen - skulle kunna bli att den vildvuxna av riktvärden, målvärden, gränsvärden m.m. som utfärdats av olika myndigheter på skilda nivåer och i olika författningar skulle gallras rejält. - - - Enligt bör lagtexten utformas så att även berörda kommuner ges möjlighet att i samverkan upprätta sådana gemensamma program. Förbundet anser dessutom att begreppet miljökvalitetsnormer måste preciseras bättre. - - - Begreppet miljökvalitesnormer bör endast användas för "bindande normer". För "icke bindande normer" bör en annan benämning väljas. - - - Om en miljökvalitetsnorm är absolut utformad, t.ex. som en högsta acceptabel bullernivå i ett bostadsområde på ett visst avstånd från en väg eller ett bestämt avstånd mellan bebyggelse och en järnväg som krav vid transporter med farligt gods, så utesluts möjligheter för kommunerna att göra bedömningar om syftet med bestämmelsen kan nås genom andra åtgärder. Sådana typer av "absoluta" normer minimerar utrymmet för lokala bedömningar till förfång för självstyret. Kommuner som vill ställa högre krav eller göra en annan bedömning beträffande riskerna i de redovisade exemplen skulle dessutom kunna hindras av "absoluta" normer. Vid utformningen av exempelvis en väg eller en bostadsgata måste av- vägningar göras mellan trafikmängder, hastigheter, avgasutsläpp, buller och trafiksäkerhet. Absoluta normer för någon eller några av dessa faktorer kan leda till feloptimeringar till förfång för miljön som helhet. Miljökvalitetsnormer utformade som "funktionskrav" ger däremot större utrymme för lokala avvägningar och är därmed att föredra utifrån ett kommunalt perspektiv. 6.81 : Välkomnar förslaget om att miljökvalitetsnormer skall införas i lagstiftningen. Därmed läggs grunden för en miljölagstiftning som utgår från tillståndet i miljön snarare än vad som är tekniskt och ekonomiskt möjligt resp rimligt. Föreningen föreslår dock en komplettering så att de föreslagna reglerna beträffande miljökvalitetsnormer, förutom mark, vatten och luft, även skall avse biota. Detta för att möjliggöra fastställandet av tillåten halt av t.ex. kvicksilver i olika fiskarter, cesium i svamp liksom halter av icke naturliga eller svårnedbrytbara främmande ämnen i andra arter. Vidare är föreningen kritisk till att kommittén inte vill att inhemskt fastställda miljökvalitetsnormer alltid skall vara bindande. En miljökvalitetsnorm måste vara bindande, att tala om någonting annat kan betecknas som "contradiction in terms". - - - Föreningen anser att beteckningen normer skall förbehållas sådana regler som ovillkorligen skall gälla och som har rättsverkan, såsom gränsvärden och i vissa fall riktvärden. De skall även vara straffsanktionerade vid överträdelse eller underlåtenhet som beror på medvetet åsidosättande och/eller grov oaktsamhet. - - - De icke bindande föreskifterna torde istället betraktas som miljökvalitetsmål och rekommendationer. Denna uppdelning är i övrigt helt förenlig med de EG-direktiv som finns inom detta område. konstaterar att många miljöproblem och immisioner inte kan regleras och kontrolleras på nationell nivå. Detta gäller framför allt sådana utsläpp som sker utanför vårt lands gränser men som ändå påverkar vårt territorium. Det är därför nödvändigt att internationella överenskommelser beträffande miljökvalitetsnormer och gränsvärden kommer att träffas. - - - Föreningen anser att bindande föreskrifter skall utfärdas för varje tillfälle där miljösituationen är eller befaras bli alarmerande. Till dessa föreskrifter skall även kopplas åtgärdsprogram för hur situationen skall kunna lösas och kontrolleras. För andra situationer kan mycket väl rekommendationer med därtill hörande riktvärden och åtgärdsförslag finnas. - - - Vem som skall utfärda miljökvalitetsnormer måste framgå direkt av lagtexten och inte anges i någon föreskrift. 6.82 : I detta kapitel föreslår utredningen införandet av en möjlighet för regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att meddela miljökvalitetsnormer för att "genomdriva" de allmänna "riktlinjer eller principer" som kan förväntas anta efter lagstiftningens införande. Det förefaller samfundet som om denna möjlighet redan föreligger på grund av den allmänna direktivrätt som föreligger från högre myndighetens sida till lägre. Samfundet finner det uteslutet att regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer skall kunna påtvinga företag, kommun eller enskild en bestämmelse till undvikande av sådana immissioner som nämns i kapitlet, om vederbörande anser att bestämmelsen är oriktig eller tekniskt felaktig e d. Även i detta fall skall möjlighet finnas för endera parten att hänskjuta frågans avgörande till den av samfundet förutsatta miljödomstolen. Man kan inte komma ifrån att införandet av miljökvalitetsnormer kan komma i konflikt med principen om bästa möjliga teknik. Vidare måste det finnas en flexibilitet i reglerna eftersom vad som kan anses vara godtagbar storstadsmiljö inte nödvändigtvis behöver överensstämma med vad som kan accepteras i ett lantligt glesbygdsområde. 6.83 och : Även införandet av miljökvalitetsnormer utgör en betydelsefull nyhet i förhållande till dagens system. Det är därför av synnerlig vikt att det mycket tydligt redovisas hur det är avsett att systemet skall fungera. Kommittébetänkandet företer brister därvidlag. - - - Inledningsvis vill vi hänvisa till vårt avsnitt om generella föreskrifter och vad där uttalas om beslutsprocessen. Vi menar att det finns mycket starka skäl att engagera berörda delar av näringslivet även i fastställandet av kvalitetsnormer. - - - Vidare synes det något oklart vad som ligger i begreppet "bindande" miljökvalitetsnorm. Hur dylika normer kan komma att utformas samt om och i så fall på vilket sätt en sådan norm direkt (dvs. utan tillsynsbeslut eller omprövning) påverkar verksamhetsutövare utan respektive med tillstånd framgår inte klart. Det är också otydligt hur systemet är avsett att fungera om ett överskridande berör endast en kommun. Enligt organisationerna bör det inte komma i fråga att låta kommunala beslut eller planer bryta igenom befintliga tillstånd. Detta synes inte vara avsett men måste komma till tydligare uttryck i lagförslagen. - - - Inte heller åtgärdsplaner beslutade av lässtyrelse eller SNV bör få ställning som särskild omprövningsgrund. Det är enligt organisationerna tillräckligt med de omprövningsmöjligheter som följer av den föreslagna 21 kap. 2 §, särskilt p. - - - Avslutningsvis bör lagtexten i 8 kap. 1 §, sista stycket formuleras om. Självfallet skall kvalitetsnormer grunda sig på vetenskapliga undersökningar och kriterier. Detta uttalas också i motivtexten. I lagtexten har emellertid valts ordet "bedömningar" utan närmare precisering. Det är enligt vår uppfattning mycket otillfredsställande att inte kravet på vetenskapligt underlag kommer till klart uttryck i lagtexten. Den nu föreslagna lagtexten ger närmast intryck av ett stort utrymme för politiskt skön, något som knappast varit avsikten. Enligt förslaget skall frågan om skyddsavstånd kunna regleras genom miljökvalitetsnormer. Det kan ifrågasättas om dylika föreskrifter rent systematiskt bör placeras i avsnittet om miljökvalitetsnormer eller i 4 kap. som rör generella föreskrifter i allmänhet. Frånsett detta vill organisationerna understryka vikten av att problemen med kollisioner mellan befintlig industri eller annan näringsverksamhet och tillkommande bostadsbebyggelse, får sin lösning.