prop · GI0349 · 1995-01-01 00:00:00 — Om så sker kommer särkostnaden för förslagen i detta ärende att reduceras högst väsentligt. Kostnaderna som är förenade med det nya systemets införande motsvaras på någon sikt gott och väl av resurser som till följd av det effektivare systemet kan frigöras för andra uppgifter inom kronofogdemyndigheterna. Kostnaderna bör därför, med hänsyn till den anslagskredit som RSV och kronofogdemyndigheterna har tillgång till, kunna finansieras inom befintliga resursramar. Vad beträffar indrivningsresultatet finns det olika inslag i reformen som verkar i olika riktningar. Att förbehållsbeloppen höjs något jämfört med nuvarande förbehållsbelopp vid införsel kan innebära att lägre belopp avseende underhållsbidrag och skatter kan drivas eller att indrivningen tar , men det kan inte säkert sägas att det blir fråga om någon negativ inverkan på det slutliga indrivningsresultatet. För andra sorters fordringar kan reformen ge ökat utrymme för löneexekution, eftersom tidsbegränsningarna tas bort och de föreslagna förbehållsbeloppen är lägre än de nuvarande vid löneutmätning. Vissa av förslagen medför också att fler utmätningar kommer att kunna genomföras. Det gäller bl.a. reglerna om löneutmätning under konkurs och även vissa förslag i RSV:s rapport som redan har genomförts (SFS 1993:1650) och som avser själva utmätningsordningen. Regeringens bedömning är att indrivningsresultatet sammantaget inte kommer att påverkas mer än marginellt. 10 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Reformen skall träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Siktet är inställt på ett genomförande . De nya reglerna skall i princip tillämpas även på mål som kommit in före ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: Det nya systemet bör tas i bruk utan onödigt dröjsmål. I likhet med RSV bedömer vi dock att det behövs en framförhållning på omkring , med hänsyn till arbetet med ADB-utveckling, utbildning, utveckling av nya rutiner m.m. När det gäller ADB-utvecklingen finns en omständighet som är mycket viktig att beakta. har RSV som redan nämnts inlett ett projekt som syftar till att ta fram ett nytt ADB-stöd, INDEX, som successivt skall ersätta exekutionsväsendets nuvarande datasystem . Mycket arbete kan sparas om den föreslagna nya ordningen för löneexekution och målhantering redan från början kan tas om hand inom ramen för INDEX i stället för att man först skall anpassa REX-systemet till de nya reglerna. För att målhanteringen skall underlättas bör de nya bestämmelserna i största möjliga utsträckning tillämpas även i mål som redan är anhängiga vid kronofogdemyn- digheterna vid tiden för ikraftträdandet. Detta fordrar vissa ingrepp i dessa mål. Det är därför en fördel om ikraftträdandet kan ske i nära anslutning till ett årsskifte, då antalet inneliggande mål är som minst. Dessa omständigheter gör att man enligt regeringens bedömning bör inrikta sig på ett ikraftträdande kring . Det är emellertid alltför vanskligt att så här pass långt i förväg fixera ett visst datum för ikraftträdandet. Regeringen bör därför bemyndigas att bestämma detta datum. 11.1Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken 1 kap. 1 § I andra stycket har orden "eller införsel" tagits bort. 2 kap. 3 § Hänvisningen i första stycket till 15 kap., som upphävs, har tagits bort. 3 kap. 4 § Paragrafen behandlar verkställighet av domar som inte vunnit laga kraft. Hänvisningen i andra stycket till 15 kap. 22 § har tagits bort. I stället hänvisas till 13 kap. 1 § som i andra stycket i sin nya lydelse innehåller en modifierad motsvarighet till nuvarande 15 kap. 22 § första stycket (jfr kommentaren till 13 kap. 1 §). En motsvarighet till 15 kap. 22 § andra stycket finns redan i 13 kap. 14 § 1. 22 och 23 §§ Begreppet införsel har utmönstrats och några språkliga moderniseringar har gjorts. 4 kap. 1 a § Paragrafen är ny. Första meningen i första stycket lagfäster vad som enligt praxis gäller vid införsel för underhållsbidrag, nämligen att verkställigheten skall omfatta alla bidrag som är förfallna vid varje verkställighetstillfälle, dvs. också belopp som förfallit efter ansökningstillfället. Detta skall i fortsättningen gälla vid all utmätning för underhållsbidrag, alltså även vid utmätning av annat än lön och även beträffande sådant bidrag som fastställts i ett utländskt avgörande. Enligt andra meningen kan dock sökanden begära att verkställigheten begränsas till vissa bidragsbelopp. Enligt andra stycket får utmätning inte ske för svenska underhållsbidrag som är äldre än . Regeln motsvarar nuvarande 15 kap. 5 § andra stycket men gäller nu all utmätning. För utländska bidrag innebär regeln ingen ändring mot vad som gäller . 8 § Genom en ändring i andra stycket bestäms att alla frågor om utmätning av lön hos gäldenärer som inte har hemvist i skall prövas av i . Skälen för förslaget har utvecklats i avsnitt 5.6. 9-9 h §§ I dessa paragrafer ges de flesta bestämmelserna om det nya målhanterings- systemet för enskilda mål om utmätning. 9 § Nuvarande 9 § har arbetats in i den föreslagna nya 9 c §. I den föreslagna lydelsen fastläggs i 9 § första stycket den nya regeln om ettårshantering under vilken målet kan vara föremål för utredning, verkställighetsåtgärder eller bevakning. Ett mål om utmätning skall alltså handläggas räknat för ansökan. Sedan är huvudregeln att målet skall redovisas till sökanden, men denna huvudregel är försedd med ett flertal betydelsefulla undantag. Det första undantaget gäller löneutmätning under gäldenärens pågående konkurs; sådan kan fortgå så länge konkursen pågår. Bestämmelsen har kommenterats i avsnitt 5.5. Ett annat undantag framgår av andra stycket. Om löneutmätning för underhållsbidrag pågår vid utgången av en ettårsperiod, skall handläggningen fortsätta till. Denna regel har kommenterats i avsnitt 6.1.3. Ytterligare undantag finns i 9 a och 9 b §§. Tredje stycket behandlar konkurs som inträder under pågående handläggning av ett mål om utmätning. Grundregeln är då att målet avslutas. Men om löneutmätning pågår för underhållsbidrag som har företrädesrätt enligt 7 kap. 14 § fortsätter denna. Och om löneutmätning för annan fordran pågår fortsätter denna för konkursboets räkning om inte förvaltaren begär annat, jfr 7 kap. 19 §. 9 a § Här behandlas förnyelseansökan, som är en nyhet. Sökanden kan under andra hälften av den ettåriga handläggningsperioden göra en förnyelseansökan. I så fall fortsätter handläggningen efter det att den pågående ettårsperioden gått ut. En förnyelseansökan kan, precis som den ursprungliga ansökan, vara skriftlig eller muntlig, och det finns också utrymme att medge att den görs på ADB-medium, jfr 2 kap. 1 § första stycket. En förnyelseansökan medför att målet fortsätter med den handläggningsåtgärd som pågår när den aktuella ettårsperioden löper ut och därefter handläggs under . I fall som avses i 9 § andra stycket behövs givetvis ingen förnyelseansökan. Om sökanden särskilt vill påkalla nya utredningsåtgärder får han kombinera sin förnyelseansökan med en begäran om kompletterande tillgångsundersökning, jfr 9 e §. Förnyelseansökan kan göras ett obegränsat antal gånger. Förnyelseansökan kommer att avgiftsbeläggas enligt vad regeringen avser att bestämma . 9 b § Paragrafen anger att vissa avslutande åtgärder får vidtas även efter det att handläggningstiden egentligen har gått ut. 9 c § Här behandlas den fullständiga tillgångsundersökningen. Regler om fullständig och begränsad tillgångsundersökning har funnits bara i förordningen (1992:1094) om avgifter vid kronofogdemyndigheterna men förs nu in i utsökningsbalken, delvis på grund av att det även föreslås regler om kompletterande tillgångsundersökning, jfr 9 e §. Den mer allmänt hållna regeln om kronofogdemyndighetens utredningsplikt som finns i nuvarande 9 § har arbetats in i förevarande paragraf. Den nya regleringen innebär inga sakliga ändringar. 9 d § Paragrafen behandlar begränsad tillgångsundersökning, jfr kommentaren till 9 c §. 9 e § Här behandlas kompletterande tillgångsundersökning som är en nyhet. Skälen för förslaget har utvecklats i avsnitt 6.1.2. Sökanden kan begära kompletterande utredning av gäldenärens egendomsförhållanden och få till stånd motsvarande verkställighet, om förutsättningar finns för det. Det kan bli fråga om att begära mer omfattande utredning än i den ursprungliga ansökan. Det kan också gälla en begäran om ny utredning av samma slag som tidigare; sökanden kan ju ha fått indikationer på att gäldenären numera har någon sådan utmätningsbar egendom. Strukturen på en begäran om kompletterande tillgångsundersökning skall vara densamma som gäller för en första ansökan i ett utsökningsmål, dvs. sökanden kan välja mellan fullständig och begränsad tillgångsundersökning. En sådan begäran får göras ett obegränsat antal gånger. Den kan förstås göras både under en första ettårig handläggningsperiod och under någon senare sådan. När en ettårsperiod löper ut, avbryts handläggningen oberoende av om en begäran om kompletterande utredning har gjorts och utredningen inte hunnit slutföras. För att gardera sig mot detta måste en sökande, som kommer in med en sådan begäran mot slutet av en ettårsperiod, kombinera denna med en förnyelseansökan. En begäran om kompletterande tillgångsundersökning kan vara muntlig eller skriftlig, precis som den ursprungliga ansökan i målet. Den kommer att avgiftsbeläggas enligt vad regeringen avser att bestämma . 9 f § Paragrafens första stycke anger att utmätning av lös egendom skall ske även om sökanden bara har begärt begränsad tillgångsundersökning. Föreskriften nyhet i förhållande till dagens regler. Skälen för förslaget har utvecklats i avsnitt 6.1.2. Oavsett vilken utredning som sökanden faktiskt har begärt i just det aktuella målet skall alltså kronofogdemyndigheten utmäta lös egendom, om myndigheten får kännedom om att så kan ske. Det är förstås främst vid samordning med andra mål som det blir aktuellt att göra utmätning utöver vad ansökan i ett mål formellt avser. Om sökanden har medgett uppskov, skall utmätning ske endast om det är fråga om samordning med annat mål, jfr 10 och 11 §§. För att utmätning skall göras, krävs att åtgärden framstår som försvarlig, jfr 4 kap. 3 § första stycket. Av andra stycket framgår att utmätning av restitutionsfordringar dock alltid skall ske, givetvis under förutsättning att det finns något utrymme efter att eventuell avräkning enligt avräkningslagen har gjorts. I tredje stycket hänvisas till 4 kap. 5 § när det gäller utmätning av fast egendom m.m. Sådan egendom får bara utmätas på särskild begäran, om det inte gäller fordran med särskild förmånsrätt i egendomen. § Paragrafen skall säkerställa att sökanden möjligt får besked om hur utredningen om gäldenärens tillgångar har utfallit, närmare bestämt i förekommande fall besked om att utmätning av lön inte kan ske eller att utmätning inte kan ske på ett sådant sätt att utmätningsfordringen blir fullbetald. Detta kan nämligen ha betydelse för sökanden t.ex. i frågan huruvida han skall begära kompletterande tillgångsundersökning (jfr 9 e §) längre fram . Ett bevis om att gäldenären saknar utmätningsbara tillgångar kan också tjäna som underlag för att begära gäldenären i konkurs. underrättelseskyldighet enligt denna paragraf är en nyhet i förhållande till nuvarande ordning på så sätt att underrättelse skall lämnas . 10 § I första och andra styckena utgår orden i enskilt mål, jfr kommentaren till 36 §. Genom ändringar i andra stycket förkortas den tillåtna tiden för varje uppskov i enskilda mål om utmätning . som handläggningen pågår får sökanden bara medge uppskov två gånger. Om någon av dessa begränsningar överskrids, förfaller ansökan. Den nuvarande kopplingen till ansökningsdagen har tagits bort. Utgångspunkten för tidsberäkningen är i stället i det medgivna uppskovet. Av sista meningen följer att utmätning skall ske trots medgivet uppskov, om samordning skall ske med andra inneliggande mål (11 §) och att utmätning av restitutionsfordran alltid skall ske (9 f § andra stycket). Uppskoven är på detta sätt villkorade. Att förnyelseansökan får göras följer redan av 9 a §, eftersom uppskovstiden är en del av handläggningstiden. Tredje stycket har flyttats till nya 36 §. 11 § Hänvisningen till en införselsituation i 15 kap. 16 § har ersatts med en hänvisning till en löneutmätningssituation i föreslagna 7 kap. 17 §. 13 a § Paragrafen är ny. Här regleras den handläggningsfas som kallas bevakning. Den är en nyhet som har införts som en konsekvens av reglerna om ettårig handläggning. Bevakning vidtar när varken utredning eller verkställighetsåtgärder pågår. gäller att utmätning skall ske av egendom som kronofogdemyndigheten - normalt utan särskild utredning - får kännedom om (9 f §). Vidare gäller regeln i 11 § om att utmätning normalt skall ske för alla inneliggande mål mot samma gäldenär. Att reglerna om förnyelseansökan och kompletterande tillgångsundersökning gäller även följer redan av 9 a och 9 e §§, eftersom bevakningstiden är en del av handläggningstiden. 33 § Genom ett tillägg i andra stycket införs en möjlighet för kronofogdemyndigheten att häva en sakutmätning om det senare visar sig att fordringen kan antas bli betald genom utmätning av lön. En förutsättning är dock att så skall kunna bli fallet inom den handläggningsperiod som pågår; sökanden skall alltså inte tvingas att göra en förnyelseansökan. Bakgrunden till den nya bestämmelsen, som kommenterats i avsnitt 6.1.2, är att löneutmätning regelmässigt innebär mindre ingrepp och omkostnader än fullföljande av en sakutmätning. 36 § Paragrafen är ny och har försetts med en egen rubrik. Den anger att målhanteringsbestämmelserna i 9-10 och 13 a §§ inte skall tillämpas i allmänna mål. Bakgrunden till paragrafen har utvecklats i avsnitt 6.2. Nuvarande 10 § tredje stycket har flyttats till denna paragraf som en andra mening och orden i enskilt mål har tagits bort i 10 § första och andra styckena. 7 kap. Kapitlet har i viss mån disponerats om bl.a. till följd av att 15 kap. om införsel upphävts och bestämmelserna i 15 kap. i behövliga delar arbetats in i 7 kap. 1 § I första stycket punkt 3 i den nya lydelsen anges som ny utmätningsbar förmån periodiskt vederlag för utnyttjande av patent m.m. Dessa förmåner har bara kunnat tas i anspråk genom införsel enligt nuvarande 15 kap. 2 §. I det nya enhetliga systemet kan de alltså tas i anspråk genom löneutmätning. Paragrafens nuvarande tredje stycke har utgått såsom onödigt. 2 § Endast en språklig justering har gjorts i paragrafen. Den innehåller definitioner av begreppen lön och arbetsgivare. 3 § I paragrafen ges de grundläggande förutsättningarna för löneutmätning. I första stycket görs en anpassning till att reglerna om tidskonsumtion upphävs. Andra stycket, som är nytt, anger att löneutmätning skall ske endast om det är försvarligt med hänsyn till det belopp som kan beräknas flyta in. Löneutmätning skall alltså inte beslutas om det endast finns ett mycket litet utrymme för det. Regeln kan sägas innebära en kodifiering av gällande praxis. Den har en motsvarighet för sakutmätningar i 4 kap. 3 § första stycket. 4 § Paragrafen innehåller de grundläggande reglerna för hur mycket som får tas i anspråk av gäldenärens lön. Första stycket är en sammansmältning av nuvarande 4 § första meningen och 15 kap. 6 a § första stycket. Lön får tas i anspråk genom utmätning endast till den del lönen överstiger vad gäldenären behöver för sitt och familjens underhåll. Hänsyn skall också tas till annan betalningsskyldighet som gäldenären har, om denna betalningsskyldighet grundas på en fordran som vid utmätning av lön har bättre rätt till lönen. Detta innebär bl.a. att det vid en löneutmätning för en oprioriterad fordran kan reserveras utrymme för betalning av t.ex. en skattefordran enligt en avbetalningsplan som gäldenären har gjort upp med kronofogdemyndigheten. Avbetalningsplanen behöver alltså inte hävas när utmätning skall ske för den oprioriterade fordringen, vilket är en nyhet i förhållande till vad som gäller . När det gäller utmätning av lön för företrädesberättigade underhållsbidrag skall, precis som enligt dagens ordning, även betalningsskyldighet mot annan som har lika rätt beaktas. Andra stycket motsvarar nuvarande första stycket andra meningen. 5 § Paragrafens nuvarande innehåll har ingen motsvarighet i den nya lydelsen till följd av att reglerna om tidskonsumtion avskaffas. Den nya lydelsen lägger fast de normalbelopp som skall ligga till grund för bestämning av förbehållsbeloppen. I första stycket bestäms storleken av normalbeloppen för ensamstående, sammanlevande makar och barn. Beloppens storlek har diskuterats i avsnitt 5.4. En nyhet är att normalbeloppet för barn differentieras, beroende på om barnet är upp till eller äldre. Andra och tredje styckena innehåller inga principiella förändringar jämfört med vad som gäller enligt 15 kap. 6 a § andra stycket sista meningen och tredje stycket. 6 § Den nuvarande regeln i paragrafen om semesterersättning m.m. har ingen motsvarighet i det nya systemet, jfr avsnitt 5.3. I sin nya lydelse behandlar paragrafen vissa särskilda förutsättningar för utmätning av lön för underhållsbidrag. Första stycket i den nya lydelsen motsvaras av 15 kap. 5 § första stycket. Andra stycket motsvarar 15 kap. 5 § tredje stycket. 7 § Paragrafen, som behandlar kommunikation med gäldenären före ett löneutmätningsbeslut, har endast justerats språkligt. 8 § Första stycket första meningen motsvarar nuvarande första stycket.Enligt andra meningen kan myndigheten, i stället för att fastställa ett utmätningsbelopp i kronor, bestämma att hela den summa som ligger ovanför förbehållsbeloppet skall utmätas. Detta är delvis en nyhet i förhållande till . Skälen har utvecklats i avsnitt 5.3. Andra stycket motsvarar med språkliga ändringar nuvarande andra stycket samt 8 a §. Tredje stycket gäller utmätning för underhållsbidrag som bestämts genom ett engångsbelopp. Det motsvarar nuvarande 15 kap. 10 § första stycket. 9 § Paragrafen innehåller vissa regler om sättet för löneutbetalning. Endast språkliga ändringar har gjorts. 10 § Av första stycket följer att gäldenären normalt skall ges tillfälle att yttra sig innan ett beslut om löneutmätning ändras till hans nackdel. Skillnaden mot nuvarande reglering, som också finns i 10 §, är att skyldigheten att i motsvarande situation kommunicera med sökanden i målet av praktiska skäl har slopats. Andra stycket motsvaras huvudsakligen av nuvarande 15 kap. 12 § andra stycket. Ett beslut om löneutmätning skall hävas om gäldenären betalar förfallna underhållsbidrag och - vilket är en nyhet - uppkomna förrättningskostnader, och det finns skäl att tro att han gör rätt för sig. 11 § Paragrafen reglerar en nyhet för löneexekutionen, nämligen att kronofogdemyndigheten kan bevilja anstånd under pågående löneutmätning. Denna möjlighet är föranledd av att löneutmätning enligt den nya ordningen i princip kan fortgå utan tidsbegränsningar. Mot sökandens vilja får anstånd bara beviljas om det finns särskilda skäl. Vilka överväganden som därvid kan göras har berörts i avsnitt 6.3. En förebild till paragrafen finns i 8 kap. 3 § andra stycket, där anstånd med försäljning av utmätt gods regleras. Under pågående löneutmätning är det alltså bara myndigheten själv som kan besluta om anstånd med denna och den är inte bunden av parternas önskemål. Balkens regler om uppskov, t.ex. i 4 kap. 10 §, blir inte tillämpliga här, eftersom en exekutiv åtgärd, nämligen beslutet om löneutmätning, redan har vidtagits. Beslutet om anstånd gäller bara själva löneutmätningen. Utmätning av annan egendom kan göras utan hinder av sådant anstånd. 12 § Den föreslagna paragrafen motsvarar nuvarande 11 §, med det tillägget att kronofogdemyndigheten skall underrätta arbetsgivaren även om ett beslut om anstånd enligt nya 11 §. Nuvarande 12 § motsvaras delvis av föreslagna 15 §. 13-19 §§ Paragraferna behandlar huvudsakligen företrädesordningen vid utmätning av lön. 13 § Paragrafen behandlar bl.a. förmånsrätten för lönebelopp som utmätts. Endast redaktionella ändringar har gjorts. 14 § I sin nya lydelse anger paragrafen de företrädesberättigade fordringarna. Första stycket 1 anger, precis som 15 kap. 1 § 1, att underhållsbidragen enligt och kommer först i företrädesordningen. Utländska bidrag inkluderas enligt vad som sägs i andra stycket. De har samma företräde som svenska sådana, om de får verkställas i och inte är äldre än . Utländska underhållsbidrag kan ha en längre preskriptionstid än . För tiden efter utgången av treårsperioden kan de visserligen verkställas men de får alltså ingen företrädesrätt. Enligt nuvarande praxis torde införsel vägras för vissa s. k. exorbitanta utländska underhållsbidrag (se Utsöknings- balken och promulgationslag m.m., En kommentar, m.fl., 2:a uppl. s. 531 f.). I motsvarande fall torde sådana bidrag i det nya systemet komma att frånkännas företrädesrätt. Därnäst kommer enligt punkt 2 i första stycket konkursbos fordran på gäldenärens lön, jfr nuvarande 15 kap. 18 §. En förutsättning är att löneavdraget gjorts under konkursen. Med lön avses också därmed jämställda förmåner. Sist bland de prioriterade fordringarna kommer enligt punkt 3 i första stycket fordringar som avses i 2 § indrivningslagen, dvs. fordringar i allmänna mål som enligt lagrummets nuvarande lydelse är införselbara. Samma företrädesrätt har vissa utländska skatter m.m. enligt vad som följer av 5 § lagen om ömsesidig handräckning i skatteärenden. Alla övriga fordringar är efterställda vid utmätning av lön och har inbördes lika rätt. Nuvarande innehåll i paragrafen motsvaras av 18 §. 15 § Paragrafen anger företrädesordningen mellan preliminär skatt, kvarskatt, utmätningsfordringarna och förrättningskostnaderna. I sak motsvaras paragrafen av nuvarande 12 § samt 15 kap. 14 § och 15 § andra stycket. Nuvarande 15 § saknar direkt motsvarighet i förslaget. 16 § Paragrafen behandlar fördelning av pengar vid utmätning för underhållsbidrag. I sak motsvaras den av nuvarande 15 kap. 15 § tredje och fjärde styckena. Nuvarande 16 § motsvaras av 20 §. 17 § Paragrafen behandlar bl.a. jämkning av underhållsbidrag och särskilt beaktas här den situationen att gäldenären varaktigt bor ihop med sin make. Första stycket motsvarar i princip nuvarande 15 kap. 16 § första stycket. Enligt första meningen får i ett sådant fall av sammanboende ett bidrag till maken eller till makarnas barn jämkas med hänsyn till annan fordran för vilken utmätning sker om bidraget överstiger vad som skäligen bör tillkomma den underhållsberättigade. Enligt andra meningen får även annat underhållsbidrag jämkas om det finns särskilda skäl och bidraget överstiger vad som skäligen behövs för den underhållsberättigades försörjning. Här görs den ändringen i förhållande till nuvarande ordning att det inte längre krävs att bidraget uppenbart överstiger vad som skäligen behövs för försörjningen. Den nuvarande ordningen har inneburit att utrymmet för jämkning har varit både svårbestämt och alltför inskränkt. Andra stycket uppmärksammar det fallet att gäldenären har rätt till avdrag på underhållsbidrag enligt 7 kap. 4 § . Detta motsvaras av nuvarande 15 kap. 16 § tredje stycket. Nuvarande 15 kap. 16 § andra stycket saknar motsvarighet i förslaget. Det föreskriver att första stycket har motsvarande tillämpning när skatteavdrag eller utmätning inte kan göras till följd av att införsel enligt första stycket pågår. Någon särregel som täcker in utmätning behövs inte längre, eftersom all löneexekution i fortsättningen skall ske som utmätning. Jämkning till förmån för skatteavdrag har förlorat sin huvudsakliga betydelse sedan preliminärskatt efter har getts företräde framför underhållsbidrag. Det nuvarande innehållet i paragrafen motsvaras av 21 §. 18 § Paragrafen behandlar utmätning av rättighet efter löneutmätning. Den motsvaras i sak av nuvarande 14 § och 15 kap. 17 § andra stycket. De nuvarande reglerna i paragrafen motsvaras av 22 §. 19 § Paragrafen behandlar löneutmätning under konkurs.