prop · GI0310 · 1995-01-01 00:00:00 — 5.3 , SNV: Eftersom balkens allmänna aktsamhetsregler i allmänhet innefattar längre gående krav än som gäller, särskilt genom innebörden i den föreslagna stoppregeln i 3 kap. 7 §, knyts särskilt intresse till frågorna kring genomförandet av just denna regel. Vid överväganden om en lämplig övergångsreglering i detta avseende ligger det nära till hands att, som även kommittén gjort, fästa visst avseende vid att en tioårsperiod är den tidsperiod under vilken en tillståndshavare bör kunna känna sig någorlunda säker på att han skall kunna driva sin verksamhet på oförändrade villkor. En rad olika skäl (i MB upptagna i 21 kap. 2 § 2-9) kan dock motivera att omprövning sker redan före tioårsperiodens utgång. Detta är en omständighet som pekar på att en kortare övergångstid än bör kunna övervägas. Ett principbeslut har fattats (prop. 1990/91 s. 214-217) om att industrins utsläpp bör kunna nedbringas till sådana nivåer att miljön inte tar skada och hälsan inte påverkas. Detta ställningstagande motiverar att perioden fram bör räcka som övergångstid. - - - Om inte övergångstiden för all miljöfarlig verksamhet som pågår vid balkens ikraftträdande kan bestämmas till än , kan frågan ställas om inte i andra hand än ändå kan uppställas för åtminstone icke tillståndsgiven verksamhet. Det torde nämligen inte finnas något formellt hinder mot att ha olika övergångstider beroende av om man benom ett tillstånd skaffat sig viss säkerhet för att kunna driva sin verksamhet på oförändrade villkor eller ej. Övergångs- tiden för icke tillståndsgiven verksamhet har kommittén själv primärt (specialmotiveringen till 3 kap. 7 § i huvudbetänkandet, s. II:40) ansett kunna vara . Även SNV ansluter sig till den ståndpunkten. - - - SNV ansluter sig till kommittén ståndpunkt att tiden bör räknas lika för all miljöfarlig verksamhet oavsett bransch, med den modifieringen att det ändå bör vara möjligt att, i linje med verkets ovan angivna andrahandsförslag, på denna punkt skilja mellan tillståndsgiven verksamhet och icke tillståndsgiven verksamhet. 5.4 : har svårt att se motiven till de undantag från principen att tidigare meddelade föreskrifter, tillstånd och villkor skall gälla även efter balkens ikraftträdande, som kommittén föreslår. Stoppregeln i 3:7 kommitténs balkförslag, sägs gälla för befintlig verksamhet först . - - - Om en regel med motsvarande innehåll skall införas, bör den rimligen gälla för befintlig verksamhet på samma villkor som övriga bestämmelser i balken, dvs. när någon grund för omprövning föreligger. Möjligen kan man tänka sig någon form av karenstid - dock betydligt kortare än den föreslagna - för icke tillståndsprövad verksamhet. Det "rättvisetänkande" som ligger bakom förslaget är över huvudtaget svårt att förstå. - - - Någon rättvisa i förhållande till dem som nystartar en verksamhet uppnås ju ex.vis inte - deras ansökningar behandlas efter de nya reglerna. (Resonemangen verkar över huvud taget inte konsistenta. Stoppregeln skall enligt sammanfattningen s. 8 kunna leda till upphävt tillstånd . Av promulgationsförslaget s. 35 framgår emellertid något förvånande att "stopp-regeln" endast skulle gälla vid tillståndsprövning, och inte vid omprövning av tillstånd. En sådan begränsning kan svårligen utläsas vare sig ur lagtexten eller huvudbetänkandet, och är inte heller motiverad av kommittén. Den gör också de föreslagna övergåndsreglerna överflödiga i den delen!) 5.5 i : I huvudbetänkandet föreslås en karenstid för befintlig miljöfarlig verksamhet. I det nu aktuella betänkandet föreslås utan närmare motivering en ökning till . Det innebär att verksamhet som befaras vara hälsofarlig skulle få fortsätta ytterligare bortåt med stöd av promulgationslagen. - - - En prövning i det enskilda fallet borde kunna aktualiseras efter balkens ikraftträdande för de enstaka men allvarliga fall som kan finnas. Regeringen bör i sådana fall få befogenhet att lämna tillstånd för verksamheten under viss begränsad tid (förslagsvis högst ) om det finns synnerliga skäl. 5.6 i Kristiandstads län: Med hänsyn till stoppregelns innebörd, dvs. att en verksamhet alltid skall vara otillåtlig om den kan befaras leda till att människors hälsa skadas eller att bindande miljönormer överskrids, anser Lst. att den föreslagna övergångstiden är alltför generöst tilltagen. Tidsfristen för ändring eller avveckling av en hälsofarlig verksamhet av denna dignitet bör sättas betydligt kortare. 5.7 i : Stoppregeln i 3 kap. 7 § avses att, efter viss tidsfrist kunna tillämpas även när det gäller sådan verksamhet som påbörjas före ikraftträdande och innebära bl.a. att ett tillstånd som meddelats enligt miljöskyddslagen skall kunna återkallas. Ur rättssäkerhetssynpunkt kan detta te sig betänkligt. I detta fall måste emellertid de allmänna intressena anses väga tyngre, eftersom dessa rör frågor om människors hälsa, den gemensamma miljön, och dessutom i vissa fall är knutna till internationella åtaganden. De föreslagna reglerna är därför väl motiverade. För att dessa verksamheter, och till skillnad mot de vilka prövats enligt , inte skall kunna angripas enl. 3:7, bör övervägas att föra in en tidsfrist inom vilken berörda verksamheter senast skall ha prövats mot stoppregeln, eller inom vilken frist en sådan prövning senast skall ha initierats. 5.8 i län: Den övergångsperiod som föreslås när det gäller stoppreglerna (7 och 8 §§) kan anses rimlig. 5.9 i : anser att stoppreglerna enligt 4 kap. ska gälla fullt ut . har inga synpunkter på övriga delar av övergångsbestämmelserna. 5.10 i : bedömer att det är lämpligt att de nya aktsamhetsreglerna skall gälla direkt efter efter balkens ikrafttagande . - - - Tillämpningen av de nya stoppreglerna på verksamhet som medför hot mot hälsan eller miljön föreslås en övergångstid . - - - Detta tycker är för liberalt, och det är en meningslöst utdragen process. - - - Det finns inte heller något särskilt skäl varför denna övergångstid skall likställas med en tillståndstid för företag som har tillstånd, företag som saknar tillstånd eller företag där tillsynsmyndighet finner anledning till skarpt ingripande. Däremot skall naturligtvis vanlig tillståndstid gälla för företag som har tillstånd enligt äldre lag . - - - Stoppreglerna borde med större rimlighet ges en övergångstid , dvs. med innebörden att stoppregeln träder i kraft fullt ut 1/2000 om så beslutas i det enskilda fallet, och att beslut med denna innebörd får fattas av prövningsmyndighet redan från balkens ikraftträdande . 5.11 i : har i sitt yttrande över huvudbetänkandet över miljöbalk bland annat förordat en viss uppmjukning av stoppregeln jämfört med kommitténs förslag. Om stoppregeln utformas på det sätt föreslagit bortfaller behovet av särskilda övergångsbestämmelser i detta avseende. 5.12 kommun: Kommunen anser att de föreslagna övergångsbestämmelserna väl täcker behovet. - - - kommun anser det vara rimligt med en övergångstid vad gäller tillståndsgivna verksamheter. Det är däremot inte rimligt att tillämpa samma tidsfrist för verksamheter utan tillstånd. Det omfattande miljöskyddsarbete som sedan miljöskyddslagens tillkomst lagts ned på att åtgärda miljöfarlig verksamhet skulle göra det möjligt att tillämpa strängare stoppregel på verksamheter utan tillstånd vid balkens ikraftträdande. I vart fall torde övergångstiden kunna förkortas betyd- ligt. Verksamheter utan tillstånd behöver inte åtnjuta samma skydd mot ökade krav på skyddsåtgärder som tillståndsgivna verksamheter, utan bör få finna sig i att ökade krav på skyddsåtgärder ställs i takt med den tekniska utvecklingen. stoppregel innebär att verksamhet som kan leda till skada för människors hälsa eller till att en miljökvalitetsnorm överträds får inte utövas. Balkens stoppregel innebär en skärpning framför allt vad gäller skyddet för människors hälsa. - - - Den nya stoppregelns skärpta krav beträffande skyddet för hälsa får, paradoxalt nog, till följd att ambitionsnivån sänks för . Till följd av dessa övergångsbestämmelser kommer de fall där den nya, skärpta stoppregeln tillämpas, sannolikt att inskränkas till endast ett fåtal. Kommunen befarar att de allmänna aktsamhetsreglerna kan komma att upplevas som urholkade p.g.a. att stoppregeln undantas vid tillämpningen av dessa. Kommunen anser att den tioåriga övergångstiden är alltför generöst tilltagen, då denna reglering kan medföra att angelägna miljöskyddsåtgärder försenas. Den övergångstid som föreslogs i huvudbetänkandet är enligt kommunen mera rimlig. - - - Kommunen delar miljöskyddskommitténs uppfattning att den nya stoppregeln skall tillämpas beträffande hälsoskyddet i befintliga bostäder och lokaler. 5.13 kommun: Det får anses olyckligt - men troligen oundvikligt - att stoppregler inte vid balkens ikraftträdande kan tillämpas i den del som rör miljöskyddet.Följden av detta är att befintlig miljöfarlig versamhet får en tioårsfrist, under vilken de äldre stoppreglerna i miljöskyddslagen tillämpas. 5.14 : De nya aktsamhetsreglerna i bör tillämpas fr.o.m. ikraftträdandet utan särskilda övergångsbestämmelser. Beträffande de föreslagna stoppreglerna delar kommunen kommitténs uppfattning, att dessa kan komma att medföra vissa övergångsproblem. Den som bedriver miljöfarlig verksamhet måste kunna tillförsäkras en rimlig övergångstid för att kunna anpassa verksamheten till den nya lagstiftningen. Därvid tillstyrks en tioårsperiod från ikraftträdandet, men med möjlighet att upphäva tillstånd även tidigare, om det föreligger särskilda skäl och det i övrigt framstår som rimligt vid en intresseavvägning. Befintliga miljöfarliga verksamheter som saknar tillstånd bör tillståndsprövas möjligt efter ikraftträdandet. Skyldighet att söka tillstånd bör krävas . 5.15 kommun: I 8 § lagförslaget föreslås en karenstid för stoppregeln från tiden för balkens ikraftträdande innan verksamheter med tillstånd enligt nuvarande lagstiftning omfattas av balkens striktare regler. Kommunens åsikt är att en karenstid skulle vara fullt tillräcklig. 5.16 kommun: Enligt förslaget skall en tioårig karenstid tillämpas när det gäller "stoppregeln". Eftersom den nya lagstiftningens mål är att ytterligare värna om människors hälsa är det av stor vikt att den nya lagens "stoppregel" kan börja tillämpas . - - - Bestämmelserna i 3 kap 7 § bör med hänsyn därtill gälla . 5.17 : Kommunen är positiv till tankarna bakom övergångsbestämmelsen för stoppregeln, men ser vissa tolkningssvårigheter med den föreslagna lagtexten - - - som inte är helt tydlig. Den kan innebära antingen att stoppregeln skall bli tillämplig enbart på ändringsåtgärden, eller att stoppregeln efter ändringen skall gälla för hela den ifrågavarande miljöfarliga verksamheten, således även i de delar som utövades redan vid ikraftträdandet. Betänkandets text ger inget klart svar på denna tolkningsfråga varför ett förtydligande av ifrågavarande regel är önskvärd. 5.18 kommun: Tillstyrker förslaget om övergångsbestämmelser till första avdelningen i . 5.19 : Stoppregeln i balken är så orealistisk att det inte är tillräckligt med för ikraftträdande. Efter att stoppregeln gjorts realistisk bör annan tid föreskrivas i lag om införande. Begreppet husbehovstäkt bör utgå. Ersättning bör ges för pågående ej tillståndspliktig täkt som förbjuds "vid sidan om" s.k. stoppregel. 5.20 kommun: Betänkandet föreslår en karenstid innan dessa stoppreglerkan antas gälla för nu pågående verksamheter. Detta betyder i princip att otillåten miljö- och hälsofarlig verksamhet kan drivas oskäligt . Då miljötekniken utvecklas och maskininvesteringar normalt avskrivs bör denna karenstid sättas till istället för föreslagna . 5.21 kommun: Ikraftträdandet av den s.k. stoppregeln bör i sin helhet ske . - - - Det är angeläget att sådan verksamhet som innebär fara för människors hälsa kan stoppas. - - - Förslaget bör ändras så att ikraftträdandet v den s.k. stoppregeln som helhet kan ske så snart som träder i kraft. 3 kap. 7 § bör formuleras så att den blir praktiskt användbar, dvs. eventuella undantag från stoppregeln skall grundas på faktiska omständigheter vad avser fara för hälsan, och ej på generella övergångstider. 5.22 kommun: Stoppregeln bör utformas på ett sådant sätt att ingen övergångstid behövs. Bibehålls den i föreslaget skick behövs någon form av selektion, så att vissa företeelser särbehandlas. 5.23 kommun: Det är klokt att ge stoppregeln i 3 kap. 7 § en lång övergångstid vad gäller verksamheter som påbörjats före ikraftträdandet. 5.24 : Vi anser att stoppregeln i miljöbalksförslaget fått en utformning som gör att den blir mycket svår att tillämpa i praktiken. Att det enligt kommitténs uppfattning nu behövs en tioårig karenstid för verksamheter för vilka tillstånd lämnats enligt tidigare regler, tyder på att stoppregeln som helhet behöver ses över. Kommittén föreslår att användningen av befintliga bostäder och lokaler för undervisning och barnomsorg efter ikraftträdandet ska kunna förbjudas om det kan befaras att människors hälsa skadas. Stoppregeln föreslås i dessa fall kunna slå till direkt mot pågående "verksamhet" utan att konsekvenserna närmare studerats av kommittén. Vi kan inte acceptera kommitténs förslag i denna del. En lagregel som den föreslagna stoppregeln - - - bör inte tillskapas. 5.25 svensk handel: Av betänkandet framgår att man har haft förståelse för - - - att företag som berörs av de ändringar som görs får tillräckligt långa tidsfrister innan förutsättningarna för verksamheten förändras. - - - Den tidsfrist som anges när det gäller de nya stoppreglerna är enligt vår uppfattning den kortast möjliga om hänsyn tas till behovet av fasta spelregler. 5.26 och : Vi avstyrker bestämt att kommitténs förslag till ny s.k. stoppregel i 3 kap. 7 § genomförs. Regeln är i sin föreslagna form synnerligen otydlig och ger uttryck för en orealistisk ambitionsnivå. Vi hemställer därför i första hand att regeln omarbetas under den fortsatta beredningen så att en uttrycklig dispensmöjlighet införs och att den risknivå som utlöser regelns tillämpning kvalificeras. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser för den aktuella regeln är emellertid av mycket stor betydelse, alldeles oavsett om våra ändringsförslag vinner gehör eller inte. Genom de nu föreslagna reglerna ges pågående verksamheter en tioårig karenstid innan bl.a. stoppregeln träder i kraft. Det kan ifrågasättas om tiden är tillräcklig för att möjliggöra avskrivningar på investeringar beslutade med anledning av tidigare regler. Allvarligare är dock att kommittén inte annat än i förbigående har berört den väsentliga frågan om hur en utövare skall ges att ändra eller lägga ned en verksamhet efter det att beslut har fattats att verksamheten strider mot en "stoppregel". Om det anses omöjligt att i lagtexten formulera generellt tillämpliga regler om sådan "karenstid" måste det i motiven uttryckas ett starkt stöd för företagens behov av väl tilltagna omställ- ningstider. 5.27 , MHTF: Verksamheter som av samhället bedöms vara en stor risk för människors hälsa och miljön kan inte utan en ny bedömning utifrån principer få fortsätta i all framtid. Verksamheter som tillståndsprövats enligt miljöskyddslagens principer måste dock ges en rimlig övergångstid innan strängare bedömning av skyddet för människors hälsa träder i kraft. En liknande "karenstid" innan principer träder i kraft bör införas för miljöfarlig verksamhet som saknar tillstånd. Att knyta den övergångsperiod som föreslås för indragande av tillstånd för miljöfarlig verksamhet meddelade före balkens ikraftträdande till tidsintervallet för omprövning av tillstånd ser vi som praktiskt. 6 Hushållning med mark och vatten 6.1 kommun: anser att övergångsbestämmelserna inte behövs beträffande miljökvalitetsnormer. Kommittén motiverar detta med att miljökvalitetsnormerna inte är straffsanktionerade och att de kräver åtgärdsplaner innan frågan om omprövning av tillstånd kan väckas. Det förefaller som om miljökvalitetsnormernas styrande effekt på detta sätt skjuts . Kommunen anser det vara viktigt att miljökvalitetsnormerna snabbt ges möjlighet att bli effektiva styrmedel i miljöarbetet. 6.2 : Regeringens tillåtlighetsprövning av vissa stora kommunikationsanläggningar bör vara obligatorisk efter ikraftträdandet av . 6.3 : Kommittén föreslår att väg, järnväg, flygplats, hamn eller farled som påbörjas innan efter balkens ikraftträdande förflutit ska inte behöva ha regeringens tillåtlighetsprövning. Som påpekats i vårt yttrande över balken anser vi att en sådan prövning är onödig. Om det ändå införs en sådan bestämmelse kan vi inte se något skäl att den inte ska träda i kraft vid balkens ikraftträdande. 6.4 kommun: Tillstyrker lagförslaget om övergångsbestämmelser till andra avdelningen (samt 3-7 avd.) i . 6.5 : Vi har förståelse för att kommittén föreslår att ett undantag från kravet på tillåtlighetsprövning av regeringen för vissa större trafikanläggningar ska göras efter ikraftträdandet. Regeringen förutsätts dock enligt utredningen kunna förbehålla sig rätten till prövningen enligt 7 kap. 2 § i förslaget. Förbundet förutsätter att vetorätten ligger fast för all prövning enligt den aktuella paragrafen. Någon genombrytning av vetot får således inte bli aktuell i dessa fall. 7 Naturvård och biologisk mångfald 7.1 : Kommittén föreslår en frist inom vilken ansökan om tillstånd till pågående husbehovstäkt skall inges och som skall börja löpa då regeringen meddelat föreskrifter om tillståndsplikt för sådana täkter. Denna frist är godtagbar såvitt gäller stora täkter men för kort om den även skall avse mindre täkter belägna på stora och medelstora jordbruksföretag. 7.2 , SNV: SNV tillstyrker kommitténs förslag till övergångsbestämmelser vad gäller strandskyddet. Den föreslagna övergångstiden till utgången av bör utgöra en rimlig tid för länsstyrelserna för prövning av om meddelade undantag av vissa områden från strandskyddet skall stå fast, med beaktande av undantagen fr.o.m. balkens ikraftträdande kommer att innebära undantag även från det föreslagna nya skyddet för växt- och djurlivet. - - - Genomförande av regler om hanteringen av s.k. genmodifierade organismer (GMO) och produkter vari GMO ingår kräver särskild upppmärksamhet med hänsyn till det blivande . förbinder sig genom detta avtal att införa regler i som svarar mot de två EG-direktiven /219 och 90/220 om avsiktlig frisättning resp. innesluten användning av GMO. gällande svenska regler på detta område svarar inte mot de berörda EG-direktiven. Enligt skall direktiven i fråga ha införlivats med den svenska rättsordningen , alltså innan balken avses träda i kraft. Det får ankomma på att ta ställning till om en en försening bör kunna passera opåtalad eller om provisoriska regler - - - måste skapas för tiden den - . 7.3 : Avsnittet om naturvård och biologisk mångfald anser forskningsnämnden innehåller en del egendomligheter. Överhuvud taget innebär förslaget i princip ett undantag till den i övrigt föreskrivna huvudprincipen, att föreskrifter/förordanden enligt tidigare lag skall fortsätta gälla. Så har det knappast presenterats. Här föreslås att förordnanden om undantag från tidigare strandskyddsregler automatiskt skall upphöra att gälla efter ikraftträdandet om de då inte redan har ersatts av nya där det nya syftet med strandskyddet har beaktats. Dennna särregel kan väl i och för sig vara motiverad, och är kanske en praktisk övergångstid. Den föreslagna övergångsbestämmelsen angående befintliga byggnader och anläggningar ter sig då emellertid utomordentligt egendomlig. Enligt denna skall anläggningar eller anordningar som senast vid balkens ikraftträdande uppförts med stöd av äldre bestämmelser få användas för sitt ändamål även efter ikraftträdandet. Man frågar sig då vad som är innebörden av att tidigare förordnande om undantag från strandskydd i princip skall kunna fortsätta att gälla under åtminstone . Den som med stöd av ett sådant giltigt undantagsförordnande kunnat uppföra en anläggning bör väl ha samma skydd som den som uppfört sin anläggning redan före ikraftträdandet. Annars har ju principen om förordnandets fortsatta giltighet ingen innebörd. Möjligen ligger här mer filosofiska överväganden bakom - en anläggning som uppförts med stöd i äldre förordnanden efter balkens ikraftträdande anses kanske per definition uppförda i enlighet med balkens bestämmelser. - - - Resonemangen om en alternativ deadline före balkens ikraftträdande s. 46 f. tyder emellertid knappast på att detta skulle vara fallet. Bestämmelsen bör formuleras om så att anläggningar och anordningar som uppförts före balkens ikraftträdande eller senare, med stöd av beslut, förordnanden etc. som enligt övergångsbestämmelserna skall äga giltighet också efter balkens ikraftträdande, får användas även fortsättningsvis. 7.4 i : anser att det är angeläget att klarlägga vem som skall göra omprövningen enligt 10 § i förslaget angående undantag från strandskyddet. Detta framgår inte nu av förslaget. Inom detaljplanelagda områden bör det enligt vara kommunerna, eftersom de i miljöskyddskommitténs betänkande föreslås få rätten att själva upphäva strandskyddet inom planlagda områden. En förutsättning är också att omprövningsförfarandet kan göras på ett enkelt sätt och att detta behandlas i förarbetena till lagen. För militära områden där strandskyddet inte heller skall gälla i fortsättningen bör det i samband med omprövningen anges att strandskyddet automatiskt skall inträda om den militära verksamheten upphör. 7.5 i : anser att den nya grunden för strandskyddet har stor betydelse för växt- och djurlivet. Eftersom det är förhållandevis enkelt att göra erforderliga tillägg i nuvarande naturvårdslagen bör den införas där . - - - genom ett snabbt införande i naturvårdslagen markeras också den biologiska mångfaldens betydelse för både allmänhet och myndigheter, vilket är viktigt. En översyn av nuvarande förordnanden bör kunna vara snart avklarad efter det att balken trätt i kraft (). 7.6 i : har inget att erinra mot förslaget att nu gällande inskränkningar skall läggas till omprövas före utgången av juni med hänsyn till att tillgodose även annat än allemansrättsliga intressen. anser dock att det inte föreligger något behov av en övergångsbestämmelse för anläggningar eller anordningar inom strandskyddsområden. Förslaget i denna del tycks grunda sig på en missuppfattning av innebörden av regelsystemet. Enligt såväl nu gällande regler i naturvårdslagen som föreslagna regler i är det endast förändringar av markanvändningen som kräver tillstånd inom strandskyddsområden. - - - Det fordras således inte primärt tillstånd för anläggningars bibehållande eller för att ett användningssätt skall fortgå. ikraftträdande leder alltså inte till att en tillståndsplikt inträder för den markanvändning som lagligen pågår vid ikraftträdandetidpunkten. Övergångsbestämmelsen är för övrigt, även från kommitténs utgångspunkter, utformad på ett mindre lämpligt sätt. Det är nämligen mer än anläggningars och anordningars användningssätt som strandskyddet omfattar och som i så fall borde regleras. I den allmänna motiveringen liksom i specialmotiveringen tillden nu diskuterade övergångsbestämmelsen sägs bl.a. att det däremot inte är tillåtet att bygga om eller bygga till en anläggning eller anordning, om inte detta är förenligt med strandskyddsreglerna (med deras utvidgade syfte) enligt . Även dessa uttalanden bygger på en missuppfatttning om reglernas innehåll. Om- och tillbyggnadsåtgärder omfattas inte av tillståndsplikten, vare sig enligt nu gällande eller enligt strandskyddsregler. Begreppet "ny byggnad" används nämligen i lagstiftningen i betydelsen helt ny byggnad tilll skillnad från till- och ombyggnad. Kommitténs oriktiga uttalande på denna punkt måste, enligt mening, korrigeras under det fortsatta lagstiftningsarbetet om man nu inte istället väljer att ändra innehållet i själva strandskyddsförbudet. - - - anser att de farhågor som kommit fram i den allmänna motiveringen (s. 47) mfl.