prop · GI03121 · 1995-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1994/95:121 Forskning och försök rörande alternativ till burhållning av värphöns Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för utvecklingen inom äggproduk- tionen samt för utvecklandet och provningen av nya system för hållande av värphöns. 1 Inledning....................................... 3 2 Utvecklingen inom äggproduktionen............... 4 3 Provningen av nya intensiva system för frigående höns............................................ 6 4 Forskning och utvecklingsarbete................. 7 5 Resultat från forskning och ny teknikprovning... 9 Bilaga 1 Statens jordbruksverks och Skogs- och jordbrukets forskningsråds forsknings- program 1991-1994.........................11 Bilaga 2 Projekt som ingår i Statens jordbruksverks och Stiftelsen forsk- ningsprogram Hönshållning m.m.............12 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...................................15 I djurskyddslagen (1988:534), som trädde i kraft , föreskrivs bl.a. att djur skall hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Enligt djurskyddsförordningen (1988:539) får höns för äggproduktion inte inhysas i burar. Enligt en övergångsbestämmelse till förordningen får befintliga anläggningar för burhöns användas intill utgången av . I samband med beslut om den nya djurskyddslagen (prop. 1987/88:93, bet. 1987/88:JoU22, rskr. 1987/88:327) beslutade att en utvärdering av arbetet med forskning och försök beträffande olika system för hållande av värphöns skulle göras i form av en s.k. kontrollstation efter en femårsperiod, dvs. I regeringens skrivelse lämnade regeringen en redogörelse för utvecklandet av nya system för hållande av värphöns (skr. 1993/94:106, bet. 1993/94:JoU14, rskr. 1993/94:160). I skrivelsen redogjorde regeringen bl.a. för det forsknings- och utveck- lingsarbete som bedrivs vid bl.a. och för det av fastställda programmet för provning av nya inhysnings- system. I skrivelsen redovisades att det har varit möjligt att förbättra de nya inhysningssystemen i flera avseenden. Det gäller t.ex. utformningen av reden och sittpinnar, sänkning av frekvensen golvägg och förbättring av äggkvaliteten. Det konstaterades också att alternativen till burhållning kraftigt utökar hönsens möjligheter till naturligt beteende och att skelettstyrkan påverkas positivt. Vidare redovisade regeringen de problem som uppstått i samband med utarbetandet av nya inhysningssystem. Det gällde framför allt plockning av golvägg, fjäderhackning, kannibalism, risk för parasitangrepp, dålig arbets- miljö (damm och ergonomi) samt fotbölder och bröstbensdeformationer hos hönsen. Vidare redovisades också att flera faktorer identifierats som bedöms vara av betydelse för resultaten i de alternativa systemen såsom djurmaterial, uppföd- ningsförhållanden, fodrets sammansättning och struktur, ströbäddens sammansätt- ning och egenskaper, tekniker för gödselhantering och ventilation, m.m. I skrivelsen gjorde regeringen den bedömningen att takten i utvecklingsarbetet har ökat betydligt och bedöms öka ytterligare ju mer kunskaper som erhålls om de nya systemen och om de faktorer som påverkar bl.a. djurhälsa och miljön i anläggningarna. Mot bakgrund av de farhågor som hade framförts om möjligheten att byta nuvarande buranläggningar mot alternativa system anförde regeringen att den var medveten om svårigheterna med att ersätta ett stort antal buranläggningar till alternativa system. Enligt regeringens mening var det emellertid för tidigt att göra en bedömning av hur som i praktiken kan komma att krävas för att ersätta buranläggningarna, bl.a. eftersom något system ännu inte var färdigprovat. Regeringen anförde vidare att beslutet innebär en stor fysisk omställning av en produktionsgren. I enlighet med vad som anfördes i prop. 1990/91:191 om vissa livsmedelspolitiska frågor kan selektiva stödåtgärder behöva vidtas om utvecklingen visar att svårigheter föreligger att genomföra åtgärder, t.ex. för införande av alternativa former för hållande av värphöns. Regeringens ställningstagande innebar att förbudet att hålla värphöns i bur skulle ligga fast. beslut innebar att anslöt sig till regeringens bedömning att förbudet att hålla värphöns i bur skall träda i kraft i enlighet med ursprungliga beslut om omställning av det nuvarande burhållningssystemet. I sitt beslut underströk att avvecklingen av burhönssystemet inte får innebära att svensk ägg- produktion slås ut och ersätts med ägg producerade i andra länders bursystem. Beträffande läkemedelsindustrins behov av ägg för tillverkning av näringslös- ningar m.m. ansåg att detta måste beaktas vid bedömningen av behovet av fortsatt svensk äggproduktion. Vidare underströk vikten av att forskningen rörande alternativ till nuvarande bursystem blir så mångsidig som möjlig. Liksom bör verksamheten kunna omfatta även modifierade bursystem, under förutsättning att dessa bedöms kunna uppfylla kraven från arbetsmiljö- och djurskyddssynpunkt. Slutligen beslöt att regeringen , med början , skall redovisa utvecklingen av omställningsarbetet för . har på uppdrag av regeringen redovisat utvecklingen inom äggproduktionen och arbetet med omställningen av nuvarande burhållningssystem (1994:13 Alternativa inhysningssystem för värphöns). har bilagt skrivelser från i , , Föreningen samt en gemensam skrivelse från , läns äggcentral och Åsberga hönseri. Skrivelserna finns tillgängliga i , dnr Jo94/1317. 2 Utvecklingen inom äggproduktionen var antalet värphöns i drygt 5,7 miljoner, en minskning . Den genomsnittliga besättningsstorleken var 534 höns. Majoriteten av antalet besättningar, drygt 9 900, hade färre än 200 höns. Flertalet höns, , fanns dock i besättningar med fler än 200 höns och av värphönsen fanns i besättningar med fler än 5 000 höns (se tabell 1). Tabell 1 Antal värphöns, besättningar och genomsnittlig besättningsstorlek Antal besätt- Antal höns per Antal höns ningar besättning Besättningsstorlek 1991 1993 1991 1993 1991 1993 1-49 10 173 8 764 18 18 178 780 153 210 50-199 1 363 1 171 79 79 107 803 91 989 200-999 404 317 421 419 170 223 132 745 1 000-4 999 302 259 2 346 2 400 708 555 621 552 5 000- 298 287 16 711 16 602 4 979 813 4 764 905 samtliga 12 540 10 798 490 534 6 145 174 5 764 401 Källa: (). Enligt visar kläckningsstatistiken en ökning av antalet kläckta värphönskycklingar jämfört med . Den ökade kläckningen förväntas leda till att antalet äggproducerande värphöns ökar. Enligt den prognos som redovisas i verkets rapport beräknas antalet värphöns /95 uppgå till drygt 6 miljoner. Den totala äggproduktionen uppgick till varav ca 2/3 levereras till partihandeln. Mellan steg producentpriserna från /kg till /kg. steg partipriset på ägg från /kg till /kg. Enligt ger det nuvarande prisläget god lön- samhet i branschen. är nettoimportör av ägg och äggprodukter. importerades ägg och äggprodukter, inkl. ägg i livsmedelsberedningar. Motsvarande tal för exporten var . Av smittskyddsskäl är äggimport till tillåten endast från , och . Import från de baltiska staterna är tillåten under förutsättning att äggen vidareförädlas till äggprodukter i och att framställda produkter därefter exporteras. I medlemskapsförhandlingarna med den Europeiska unionen erhöll tilläggsgarantier för skydd mot salmonella vid införsel av ägg från övriga medlemsstater. skall granska kontrollprogram på området och ange den kontroll och de bestämmelser som skall krävas för leverans av ägg till . Dessa regler kommer sedan att gälla så länge det inte finns några gemensamma regler inom EU på området. har överlämnat sina salmonellaprogram till kommissionen för granskning. Omställning till system för frigående värphöns m.m. gjorde en enkätundersökning hos länsstyrelserna för att kartlägga omfattningen av golvhönsproduktionen. Länsstyrelserna uppgav därvid att de hade kännedom om 30 golvhönsanläggningar med mer än 500 höns. Det totala antalet höns i dessa anläggningar uppgick till ca 110 000. I syfte att få en uppfattning om i vilken takt omställningen till system med frigående höns fortgår har inhämtat ytterligare uppgifter från länsstyrelserna om antalet förprövade anläggningar för frigående höns. Av rap- porten framgår att länsstyrelserna förprövat sammanlagt 37 anläggningar för frigående höns. Antalet hönsplatser i de förprövade anläggningarna uppgick till 200 900, varav 92 700 i intensiva system. har i sin rapport uppgett att vissa äggproducenter med bursystem upphört med sin produktion. Detta skulle bero på de nya föreskrifter (SJFS 1993:129) som fastställer att burar fr.o.m. skall vara försedda med täta sidoväggar och klonötare. Det framgår dock inte av verkets rapport i vilken omfattning äggproducenterna med bursystem verkligen har upphört med sin verksamhet. 3 Provningen av nya intensiva system för frigående höns Enligt 7 § djurskyddsförordningen skall nya tekniska system och ny teknisk utrustning för djurhållning ha godkänts från djurhälso- och djurskyddssynpunkt innan de får användas. Frågor om godkännande av ny teknik prövas av . De nya system för hållande av värphöns som utvecklas är i princip en vidareutveckling av de traditionella golvsystemen. Genom att fler våningsplan införs i systemen, t.ex. i form av näthyllor, ökar den totala tillgängliga ytan i anläggningen. Beläggningen per kvadratmeter byggnadsyta kan därigenom ökas. Enligt nu gällande föreskrifter är den högsta tillåtna beläggningsgraden under vissa förutsättningar 9 höns/m2 vid golvhållning av höns. I de nya intensiva försökssystemen ligger motsvarande tal på mellan 15-20 höns/m2 byggnadsyta. har fastställt ett program för utvärdering av de nya intensiva systemen för frigående värphöns. Programmet innebär att varje enskilt fabrikat provas. Provningen genomförs i två faser, en experimentell fas omfattande minst två produktionsomgångar och en fältfas omfattande minst 15 produktionsomgångar. En produktionsomgång omfattar . För varje system är fältfasen begränsad till tio anläggningar eller 100 000 höns. För denna verksamhet anslår . Medel utbetalas till provningsansvarig forskare och som ersättning till djurägare för arbete med registreringar m.m. har verket betalat ut för provningen av ny teknik. Enligt väntas kostnaderna för ny teknikprovning öka i takt med det ökande antalet anläggningar i teknikprovningen. Enligt fortgår provningen av nya system för frigående höns programenligt. Tre olika system ingår i provningen, nämligen Oli-Voletage-, Vencomatic- och Marielundssystemen. har det kommit in en ansökan till om prövning för godkännande av ytterligare ett system. Enligt finns det totalt 16 anlägg- ningar av fabrikatet . Elva av dessa ingår i fältprovningen av nya intensiva system för värphöns. Som tidigare redovisats är enligt Jordbruksver- kets bestämmelser fältfasen begränsad till tio anläggningar eller 100 000 höns. har därför informerat länsstyrelserna om att inte godkänna ytterligare förprövningar av Oli-Voletage. Försäljningen av systemet är således i praktiken stoppad. Vencomaticsystemet har avslutat den experimentella provningsfasen och av givits tillstånd att övergå till provning i fältfasen. Enligt verket provas sju Vencomaticanläggningar i fältfasen. Den experimentella fasen har godkänts av och det finns, enligt verket, två anläggningar som ingår i fält- provningsfasen. 4 Forskning och utvecklingsarbete Den huvudsakliga forskningen om alternativ till burhållning av värphöns bedrivs vid . Forskningen finansieras av , Stiftelsen , Skogs- och jordbrukets forskningsråd, , djurskyddsorganisationer och SFS-Svenska ägg. Särskilda medel för djurskyddsfrämjande åtgärder har avsatts under nionde huvudtitelns anslag Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder. /95 får disponera 5 154 000 för prövning från djurskydds- synpunkt av nya djurhållningsmetoder, inredningar m.m. i stallar och för andra djurskyddsfrämjande åtgärder. Av dessa medel har avsatt 3 815 000 för fjäderfäforskning. I detta belopp ingår även 500 000 som avsätter för den provning av ny teknik som beskrivits i avsnitt 3. och Skogs- och jordbrukets forskningsråds program beslutade och Skogs- och jordbrukets forskningsråd om ett samlat program för forskning, utveckling och försök inom området alter- nativ till burhållning av värphöns. I programmet utformades tre huvudområden, nämligen biologi, teknik inkl. arbetsmiljö samt ekonomi. har beräknat den totala kostnaden för programmet till ca . De biologiska frågeställningar som har studerats i programmet är bl.a. fjäderhack- ning och kannibalism, koccidios och djurmaterial. Inom området teknik och arbetsmiljö har studerats bl.a. hur utformningen av olika inredningsdetaljer, t.ex. sittpinnar, inverkar på hygien samt på fot- och bröstbenshälsa. Vidare har anslagits medel till utveckling av ventilationssystem för utsugning av gödselgaser och till en litteraturstudie om ljus i värphönsstallar. Medel har också avsatts för uppföljning av nya system i praktisk drift, b.la. en studie i län av ett traditionellt golvsystem i kommersiell drift med låg djurbe- läggning av fabrikatet med sammanlagt 40 000 höns. En sammanställning av de projekt som omfattats av forskningsprogrammet finns i bilaga 1. och Stiftelsen forskningsprogram Hönshållning och Stiftelsen beslutade om ett samordnat forskningsprogram för alternativa inhysningssystem för värphöns. Programmet skall löpa . och stiftelsen planerar att anslå totalt till programmet, varav anslås av verket och av stiftelsen. Forsk- ningsprogrammet har som mål att utveckla inhysningssystem för värphöns som uppfyller djurskyddslagens krav och uttalande att alternativa system inte får leda till försämringar från djurhälso- eller arbetsmiljösynpunkt. skall systemen ge producenterna en lönsam produktion som klarar internationell konkurrens. Programmet omfattar projekt om arbetsmiljö, djurhälsa och stallutformning. Projekten rör bl.a. studier av olika inhysningssystem och inredningsdetaljer, teknik för dammbekämpning och ströbäddshantering, utveckling av vaccin mot koccidios, bekämpning av kvalster samt fjäderhackning och kannibalism. Utöver det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs kring de intensiva systemen för frigående höns studeras två olika modifierade bursystem, det s.k. MEC-systemet (Modified and Enriched Cages) och GA-systemet (Get Away cages). I dessa system är burarna utrustade med värpreden, sittpinnar och sandbad. I MEC-burarna hålls fem hönor per bur medan GA-systemet är ett s.k. storbursystem med 15 hönor per bur. I projektet görs vidare en jämförelse mellan vita och bruna höns. En preliminär utvärdering av programmet skall göras . En samman- ställning över de projekt som beviljats medel inom ramen för forsk- ningsprogrammet finns i bilaga 2. Stiftelsen finansierar utöver satsningen på projektet hönshållning tre forskningsprojekt inom området alternativa inhys- ningsformer för värphöns. Bland projekten kan nämnas studien för hönsens beteende i alternativa inhysningssystem. är med och finansierar projekt som ingår i det s.k. ekologiska forskningsprogrammet. Skogs- och jordbrukets forskningsråd har anslagit medel till ett forsknings- projekt om sociala faktorer som påverkar beteenden hos hönsen. Även utan djurförsök och djurskyddsföreningar har anslagit medel till forskningsprojekt inom det aktuella området. Pågående projekt framgår av bilaga 2. 5 Resultat från forskning och ny teknikprovning Utveckling och provning av nya system sker parallellt dels genom den provning av nya intensiva system som beskrivits i avsnitt 3, dels genom det forsknings- och utvecklingsarbete som beskrivits i avsnitt 4. Enligt är i de pågående provningarna av ny teknik fjäder- plockning och för hög dödlighet de dominerande problemen. Forskningen kan de dominerande problemen inte ge några entydiga svar på hur problemen skall lösas. Av framgår att orsakssammanhangen är mycket komplicerade. Av allt att döma är uppfödningen av livkycklingar, fodrets sammansättning och struktur, djurmaterial och skötsel viktiga parametrar i sammanhanget. När det gäller olika djurmaterial tyder resultaten på att vita höns har lägre frekvens fjäderhackning och lägre dödlighet än bruna höns. Däremot har vita höns i försöken fått flera anmärkningar när det gäller fothälsan. Fodrets sammansättning och struktur samt eventuella foderbyten har också visats ha stark inverkan på utbrott av fjäderplockning och dödlighet. Ett annat stort problem som uppmärksammats är risken för utbrott av koccidios hos värphönsen. Enligt en rapport från kommer ett vaccin mot koccidios att finnas tillgängligt för användning i uppfödningsledet av kommersiell äggproduktion och kan, enligt an- staltens bedömning, bli ett användbart redskap för att hålla koccidios under kontroll. Inom ramen för ny teknikprovning ingår även studier av arbetsmiljö och luft- kvalitet. Resultaten tyder enligt på att förhållandena i dessa avseenden är godtagbara. Vissa försämringar jämfört med de bästa buranlägg- ningarna kommer man dock inte ifrån när det gäller luftkvalitet. har för avsikt att behandla arbetsmiljön på ett mer utförligt sätt i nästa års rapport. Resultaten från studien av golvhönsanläggningen i län som nämnts tidigare visar enligt problem med genomgående låg kroppsvikt hos djuren. Den förmodligen viktigaste orsaken är omställningen när djur uppfödda i burar släpps fria på spaltgolv. Resultaten från djurgrupper som tillbringat hela sin uppfödningsperiod på golv har visat på betydligt mer nor- mala viktkurvor. Befjädringen var god med en viss försämring mot slutet. noterades få hackskador. Dödligheten omräknat till 80 veckors ålder var i den ena avdelningen och i den andra. Andelen golvägg var hög och uppgick mot slutet av produktionsperioden till . Frånsett förekomsten av det stora antalet golvägg bedömdes arbetsmiljön i anläggningen vara god. Från studien av modifierade burar visar de inledande resultaten, enligt , att nackdelar som finns i större grupper reduceras mycket påtagligt i smågrupper. Detta gäller framför allt inspektionsmöjligheterna och ergonomi för personalen, djurens hygien, äggkvaliteten och produktionsnivån. Många problem återstår att lösa innan någon produktion av godkända intensiva inhysningssystem kan komma i gång. Med de resultat som presenterats i årets rapport och med verkets nuvarande regler för godkännande av intensiva inhys- ningssystem kommer tidpunkten för ett godkänt system att dröja ytterligare. Av framgår det att intresset är stort från näringens sida att etablera golvhönsproduktion. Mot bakgrund av bl.a. detta är det inte önskvärt att försäljning och ytterligare forskning av ett system som befinner sig relativt långt framme i provningsverksamheten inte kan fortsätta för att systemet finns i fler än tio anläggningar. Det är viktigt att få fram erfa- renheter från driften av intensiva inhysningssystem i fältfasen. Detta ger kun- skaper om hur skötsel och drift på bästa sätt kan anpassas både till produk- tionseffektiva anläggningar och till system som tar hänsyn till värphönsens na- turliga beteenden. Regeringen bedömer att den av satta begräns- ningen vid tio anläggningar bör omprövas. Det är rimligt att så många an- läggningar som möjligt kan provas och att nya, bra system förs ut till ägg- producenter på så bred bas som möjligt. Regeringen bedömer mot bakgrund av den provningsverksamhet som finns att det räcker med att begränsa antalet höns i system som skall provas och att gräns på 100 000 höns kan vara ett lämpligt maximalt antal. Regeringen vill även betona vikten av att näringen och andra forskningsfinansiärer satsar tillräckliga resurser på forskning och utveckling kring nya inhysningssystem. Statens jordbruksverks och Skogs- och jordbrukets forskningsråds forskningsprogram 1991-1994 Projektnamn Redovisning Anslag/utbetalningar Utvärdering av nya inhysnings- 17-06-1992 46 000 kr/engångs- system för golvhöns (slutredovisning) anslag Utarbetande av normer för utvärde- 15-06-1994 150 000 kr/engångs- ring av klimat och luftförorening- (slutredovisning) anslag ar i nya inhysningssystem för värphöns Alternativa inhysningssystem för 30-06-1993 425 000 kr/tre värphöns. (slutredovisning) budgetår Fjäderfähackning och kannibalism 31-07-1994 / hos värphöns i alternativa inhys- (delredovisning) 3 x ningssystem Ljus i värphönsstallar 31-12-1992 50 000 kr/engångs- (slutredovisning) anslag Utveckling av ventilationssystem 30-06-1994 360 000 kr/ för utsugning av gödselgaser i (delredovisning) 2 x inhysningssystem för lösgående värphöns Koccidios hos värphöns. 30-06-1993 / Epidemiologi och kontroll med (delredovisning) 3 x särskild inriktning mot utveckling och utvärdering av vacciner Vidare utveckling av alternativa 30-06-1994 / inhysningsformer för lösgående (delredovisning) 3 x höns Utvärdering av olika djurmaterial 30-06-1993 300 000kr/engångs- för äggproduktion i golvmiljö, (slutredovisning) anslag bestämning av genotyp-miljö- samspel. Ersättning till ut- fodringsanläggning Uppföljning av djurhälsa och 01-07-1993 56 000 kr/engångs- djurmiljö m.m. i golvhöns- (delredovisning) anslag anläggning Projekt som ingår i Statens jordbruksverks och Stiftelsen forskningsprogram Hönshållning, m.m. Projektnamn Delredovisning Anslag/utbetalningar Arv- och miljösamspel hos 30-06-1995 / värphöns i alternativt inhysnings- 3 x system av etagemodell Agonistiska beteenden och sociala 01-10-1994 435 000 kr/ spänningar hos grupper av tam- 3 x höns i olika miljöer Teknik för dammbekämpning och 01-10-1994 510 000 kr/ ströbäddshantering i alterna- 2 x tiva inhysningssystem Epidemiologisk studie av fjäderfä- 01-10-1994 900 000 kr/ hackning och kannibalism hos 3 x värphöns i alternativa inhys- ningssystem Hur ska kycklingar exponeras för 31-12-1994 600 000 kr/ olika stimuli under uppfödnings- 3 x perioden för att förberedas för ett inhysningssystem med lösgående värphöns? Koccidios hos värphöns-, epide- 31-12-1994 230 000 kr/ miologi och kontroll med särskild engångsanslag inriktning mot utveckling och utvärdering av vacciner Luftvägspåverkan vid arbete 01-10-1994 360 000 kr/ i hönsstall utan burar 2 x Lufthygien i nya inhysnings- 01-10-1994 660 000 kr/ system för värphöns 2 x Utveckling av klimat- och 01-10-1994 1 200 000/ åtgärdsteknik för luftföroreningar 3 x i inhysningssystem för lösgående värphöns Infektionsvägar, skadeverkning 01-10-1994 / och bekämpning av blodsugande 3 x kvalster i svenska värphönsan- läggningar Studier av smågruppssystem 01-02-1995 600 000 kr/ och inredningsdetaljer för 3 x värphöns Sammanställning av erfarenheter 31-03-1995 420 000 kr/ från dagens inhysningssystem (slutredovisning) engångsanslag för golvgående värphöns Studier av två djurmaterial 31-10-1995 375 000 kr/ i ett modernt alternativt inhys- (slutredovisning) två budgetår ningssystem för värphöns under praktiska förhållanden Projektnamn Anslag/utbetalningar Golvhållning av värphöns Ramanslag/tot. Fodrets betydelse för hönsens Ramanslag/ beteende i alternativa inhysnings- 2 x 55 000kr system Ergonomi och arbetsorganisation / i hönshållningen 3 x Skogs- och jordbrukets forskningsråd Projektnamn Anslag/utbetalningar Sociala faktorer som påverkar / beteenden hos höns 3 x 370 000 (Ekologiska forskningsprogram) Projektnamn Anslag/utbetalningar Rationell hönsskötsel enligt Ramanslag/ KRAV-reglerna Mobilt hönshus med prövning av olika hybrider under två produktionscykler Projektnamn Anslag/utbetalningar Utveckling av en värphönshållning där djuren lever i naturliga flockar Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1994/95:121 Forskning och försök rörande alternativ till burhållning av värphöns.