prop · GI0325 · 1995-01-01 00:00:00 — 1994/95:25Regeringens proposition 1994/95:25 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen redovisar regeringen sin syn på den ekonomiska politikens inriktning . Uppgiften för den ekonomiska politiken är nu att sanera statsfinanserna i syfte att åstadkomma en varaktig och uthållig tillväxt, en ökad sysselsättning och en minskad arbetslöshet. Efter en period av kraftigt minskad produktion och ökad arbetslöshet inriktas den ekonomiska politiken på att öka sysselsättningen och skapa förutsättningar för god välfärd genom en låg arbetslöshet, stabila priser och hög tillväxt. En nödvändig utgångspunkt i detta arbete är att stabilisera statsskulden som andel av bruttonationalprodukten . Som ett första steg mot detta mål föreslås att de utgiftsbesparingar och inkomstförstärkningar som socialde- mokraterna presenterade i sitt valmanifest inför valet genomförs. Därmed återställs de principer i skattesystemet som fastslogs skattereform. I budgetpropositionen återkommer regeringen med ytterligare åtgärder. I propositionen föreslås vidare, med utgångspunkt i valmanifestet, att en omläggning av arbetsmarknadspolitiken påbörjas i riktning mot åtgärder som stimulerar rörlighet och underlättar för utsatta grupper att komma in på arbets- marknaden. Dessutom föreslås vissa stimulanser av byggnadsinvesteringarna. 1 Den ekonomiska politikens inriktning..... 6 2 Den ekonomiska utvecklingen.............. 10 3 Politik för tillväxt, sysselsättning och välfärd.................................. 15 4 Finans- och penningpolitiken............. 18 5 Budgetpolitiken.......................... 21 5.1 Utgångspunkter........................... 21 5.2 Åtgärder för att stärka de offentliga finanserna............................... 21 5.2.1 Åtgärder på utgiftssidan.......... 22 5.2.2 Inkomstförstärkande åtgärder...... 25 5.2.3 Åtgärder som vidtas för att korri- gera tidigare fattade beslut...... 26 5.2.4 Insatser mot arbetslöshet......... 27 5.3 ekonomi......................... 27 6 Förslag till riksdagsbeslut.............. 30 7 verksamhetsområde... 31 7.1 Sammanfattning av förslag till bespa- ringar................................... 31 7.2 Ekonomiskt familjestöd................... 32 7.2.1 Inledning......................... 32 7.2.2 Ändrade regler för flerbarnstill- lägg.............................. 32 7.2.3 Preskriptionstid för underhållsbi- drag.............................. 33 7.2.4 Begränsningar i bidragsförskotts- systemet.......................... 33 7.3 Begränsad uppräkning av basbeloppet...... 34 7.4 Pris- och följsamhetsindexering av ut- gående pensionsförmåner.................. 36 7.5 Förbättring av det särskilda bostads- tillägget till pensionärer ()........ 38 7.6 Förtidspension och sjukförsäkring........ 39 7.7 Omläggning och höjning av allmänna egen- avgifter m.m............................. 41 7.8 Upprättade lagförslag.................... 43 7.9 Författningskommentar.................... 43 7.9.1 Lagen (1962:381) om allmän försäk- ring.............................. 43 7.9.2 Övriga lagförslag................. 44 7.10 Förslag till riksdagsbeslut.............. 44 8 verksamhetsområde... 46 8.1 Skattepolitiken.......................... 46 8.2 Enhetlig beskattning av sparandet........ 50 8.2.1 Beskattningen av kapitalinkomster. 50 8.2.2 Värdepappersfonder och investment- företag........................... 52 8.2.3 Avkastningsskatt på pensionsspa- rande m.m......................... 53 8.2.4 Sparande i allemansfond........... 54 8.3 Förmögenhetsbeskattningen................ 55 8.4 Företagsbeskattningen.................... 56 8.4.1 Direktavdrag för bygginvesteringar 56 8.4.2 Avvecklingen av surven............ 63 8.4.3 Slopande av rätten till kvittning av underskott av aktiv närings- verksamhet mot inkomst av tjänst.. 65 8.5 Beskattning av förvärvsinkomster......... 66 8.5.1 Skatteskalan och grundavdraget.... 66 8.5.2 Höjd gräns för avdrag för kostna- der för resor mellan bostad och arbetsplats....................... 67 8.5.3 Höjning av de särskilda löne- skatterna och premieskatten för grupplivförsäkringar.............. 69 8.6 Finansiella effekter för offentlig sektor 70 8.6.1 Beskattningen av kapitalägande.... 71 8.6.2 Företagsbeskattningen............. 73 8.6.3 Beskattningen av förvärvsinkomster 74 8.7 Visst återställande av nivån på äldre statliga räntebidrag samt höjd fastighets- skatt.................................... 75 8.8 Ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn................. 77 8.9 Reducering av de kyrkliga kommunernas skattemedelsfordran...................... 79 8.10 Upprättade lagförslag.................... 80 8.11 Författningskommentar.................... 81 8.11.1 Lagen om direktavdrag för byggna- der m.m........................... 81 8.11.2 Lagen om skattelättnader för spa- rande i allemansfond.............. 87 8.11.3 Lagen om beräkning av statlig in- komstskatt på förvärsinkomster vid taxeringar.......... 88 8.11.4 Kommunalskattelagen (1928:370).... 88 8.11.5 Lagen (1947:576) om statlig in- komstskatt........................ 90 8.11.6 Uppbördslagen (1953:272).......... 96 8.11.7 Kupongskattelagen (1970:624)...... 97 8.11.8 Lagen (1984:1052) om statlig fas- tighetsskatt...................... 97 8.11.9 Lagen (1990:325) om självdeklara- tion och kontrolluppgifter........ 97 8.11.10Lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver.............. 97 8.11.11Lagen (1990:659) om särskild löne- skatt på vissa förvärsinkomster... 98 8.11.12Lagen (1990:661) om avkastnings- skatt på pensionsmedel............ 98 8.11.13Lagen (1990:663) om ersättnings- fonder............................ 98 8.11.14Lagen (1990:1427) om särskild pre- mieskatt för grupplivförsäkring, m.m............................... 99 8.11.15Lagen (1991:687) om särskild löne- skatt på pensionskostnader........ 99 8.11.16Lagen (1993:1519) om avdrag för kostnader för bilresor till och från arbetsplatsen vid 1995 och taxeringar............... 99 8.11.17Lagen (1993:1536) om räntefördel- ning vid beskattning.............. 99 8.11.18Lagen (1993:1537) om expansions- medel............................. 99 8.11.19Lagen (1993:1538) om periodise- ringsfonder.......................100 8.11.20Lagen (1993:1539) om avdrag för underskott av näringsverksamhet...100 8.11.21Lagen (1993:1540) om återföring av skatteutjämningsreserv.........100 8.11.22Lagen (1994:775) om beräkning av kapitalunderlaget vid beskattning av ägare i fåmansföretag..........101 8.11.23Lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt.................102 8.11.24Lagen (1991:1851) om upphävande av lagen (1970:172) om begräns- ning av skatt i vissa fall........102 8.11.25Lagen (1984:405) om stämpelskatt på aktier.........................102 8.11.26Lagen (1992:575) om ändring i lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m.................102 8.11.27Lagen (1993:1520) om beräkning av beskattningsbar förvärvsinkomst vid taxering till statlig inkomst- skatt och statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid 1995 och taxeringar...............102 8.11.28Lagen (1994:776) om beskattning av viss vidareutdelning...........103 8.11.29Lagen om ändring i lagen (1994:961) med särskilda bestäm- melser om utbetalning av skatte- medel .....................103 8.12 Förslag till riksdagsbeslut..............103 9 verksamhetsområde105 9.1 Beredskapslagring........................105 9.2 Avbytarverksamhet........................105 10 verksamhets- område, m.m..............................106 10.1 Regeringens överväganden.................106 10.1.1Anslagsfrågor m.m..................109 10.1.2Upprättade lagförslag..............118 10.2 Förslag till riksdagsbeslut..............118 Bilaga 1 Propositionens lagförslag Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Den ekonomiska politikens inriktning Uppgiften för den ekonomiska politiken är nu att sanera statsfinanserna i syfte att åstadkomma en varaktig och uthållig tillväxt, en ökad sysselsättning och en minskad arbetslöshet. Den ekonomiska politikens huvuduppgift är bestämd av de akuta problemen i den svenska ekonomin. De senaste årens internationella lågkonjunktur har orsakat ekonomiska problem i de flesta industriländer. har drabbats extra hårt genom en kombination av internationell konjunkturnedgång och av en inhemsk politik som har förstärkt lågkonjunkturen i stället för att motverka den. Denna politik har kraftigt ökat det finansiella sparandet och pressat ned hushållens efterfrågan i ett läge när den sjunkande inhemska efterfrågan var den starka negativa kraften i ekonomin. Denna process har kraftigt försvagat incitamenten till investeringar samt skapat en arbetslöshet av en omfattning som inte uppmätts . Den reguljära sysselsättningen har minskat med över 450 000 personer och arbetslösheten har stigit till , inräknat personer i arbetsmarknadspoli- tiska åtgärder. Den dåliga ekonomiska utvecklingen har underminerat de offentliga finanserna. Underskottet i de offentliga finanserna uppgår nu till av BNP. De offentliga finanserna har därmed försämrats från att vara näst bäst bland 1990 till att vara näst sämst. Den svenska ekonomin kännetecknas av en påtaglig tudelning med en stark expansion i exportsektorn och en väsentligt svagare utveckling i andra delar av ekonomin. Denna tudelning rymmer allvarliga risker. Den nuvarande situationen med hög arbetslöshet och med stora underskott och en snabbt växande statsskuld är ohållbar från såväl ekonomisk som demokratisk synpunkt. Genom den växande statsskulden och de ökande upplåningsbehoven begränsas det politiska handlingsutrymmet och de demokratiska institutionernas kraft. Därför är en stark budgetdisciplin och en över tiden balanserad statsbudget en förutsättning för ett starkt folkstyre. Den snabbt stigande statsskulden leder till accelererande ränteutgifter, vilka ytterligare ökar på budgetunderskottet. Det tydligaste tecknet på den oro detta orsakar är att de svenska obligationsräntorna överstiger de tyska med ca 3 pro- centenheter samt att kronan är svag. Den höga obligationsräntan leder vid nuvarande inflationstakt till en real ränta på . En så hög realränta liksom den osäkerhet som föranleds av skuldutvecklingen håller tillbaka konsumtionen och investeringarna. Den höga räntan riskerar därmed att bryta kon- junkturåterhämtningen . Om inte denna utveckling kan vändas finns det risk för att den höga arbets- lösheten permanentas. Erfarenheterna från flera europeiska länder visar att det är svårt att få ned arbetslösheten när den har varit hög . Den måste därför reduceras så snabbt som möjligt och på ett varaktigt sätt, dvs. utan att inflationen ökar. Arbetslösheten är ett slöseri såväl mänskligt, samhällsekonomiskt som statsfinansiellt och bidrar till större inkomstskillna- der, särskilt om den blir bestående. En kraftigt ökad sysselsättning är därför en grundläggande förutsättning för en framgångsrik fördelningspolitik liksom en fungerande jämställdhet. Detta förutsätter i sin tur goda villkor för en återhämtning i näringslivet. Nyckeln till att föra ur den nuvarande ekonomiska krisen till en uthållig ekonomisk tillväxt och stigande sysselsättning är en ekonomisk politik som sanerar statsfinanserna. Den alarmerande ökningen av statsskulden har allvarligt försvagat ekonomi och gjort den mycket sårbar för störningar och konjunktursvängningar. Den stora offentliga upplåningen har skapat en situation där räntekostnader utgör en växande del av de gemensamma utgifterna. Ju längre obalanserna i statens finanser består, desto större blir behovet av åtgärder för att kompensera för den stigande räntebördan. Vid sidan av räntorna utgör arbetslösheten den enskilt största kostnaden för samhället. Genom den minskar skattebasen och stiger bidragskostnaderna. Det är därför av utomordentlig vikt att den nuvarande återhämtningen i ekonomin utnyttjas till att såväl främja sysselsättningen och stärka statens inkomster som att minska dess utgifter. Samtliga dessa tre delar är nödvändiga för att bryta de senaste årens skuldutveckling. Saneringen av statens finanser är en nödvändig förutsättning för att få till stånd en varaktig tillväxt. Sysselsättningsökningen måste komma till stånd i näringslivet. Den måste påskyndas genom åtgärder som är riktade mot de delar av ekonomin som ligger sent i konjunkturuppgången. Arbetslinjen bör stärkas i första hand genom att investeringsaktiviteten stimuleras. Vidare behöver arbetsmarknadspolitiken läggas om för att främja expansionen i näringslivet genom åtgärder som stärker de arbetssökandes kompetens och som främjar yrkesmässig och geografisk rörlighet. Kapaciteten i utbildningen, såväl arbetsmarknadsutbildning som högre utbildning, behöver höjas och ett flyttstöd återinföras. Därutöver behövs särskilda åtgärder för att förhindra uppkomsten av långtidsarbetslöshet, särskilt bland ungdomar. En förutsättning för att kunna åstadkomma en snabbt och uthållig ökning av sysselsättningen är att förtroendet för den svenska ekonomin återvinns. Den dubbla obalansen med ett högt finansiellt sparande i den privata sektorn och ett omfattande sparandeunderskott i den offentliga sektorn måste minskas. Därigenom skapas förutsättningar för lägre marknadsräntor och starkare krona. Därmed skulle också bördan på penningpolitiken minska och förutsättningarna för bevarad prisstabilitet öka, vilket skulle understödja tillväxt och sysselsättning ytterligare. För att uppnå detta krävs mycket omfattande budgetförstärkningar genom både utgiftsminskningar och skattehöjningar. Tidpunkten är nu gynnsam för åtgärder som stärker de offentliga finanserna. Den ekonomiska återhämtningen har börjat komma i gång och bör kunna bli stark. Liksom under tidigare konjunkturuppgångar stiger sysselsättningen med en viss eftersläpning. Drivkraften i konjunkturuppgången är en stark ökning av exporten, som väntas leda till successivt allt större överskott i handels- och bytesbalanserna. Den starka exportexpansionen börjar nu också sprida sig till andra delar av ekonomin. Genom en ekonomisk tillväxt som ökar sysselsättningen och minskar arbetslösheten och genom budgetförstärkningar som ger en kraftig effekt på de offentliga finanserna skall statsskulden som andel av BNP kunnas stabiliseras . Att stabilisera statsskulden är dock på inte tillräckligt. För att minska sårbarheten och skapa handlingsutrymme inför framtida konjunkturavmattningar bör ett mer långsiktigt mål vara att ta ytterligare steg för att nedbringa skuldkvoten. För att åstadkomma en snabb och påtaglig effekt på räntorna ges flertalet åtgärder redan nu ett konkret innehåll och kan till stor del beslutas av riks- dagen . Vidare utformas åtgärderna så att bördorna delas av alla grupper. Grunden i välfärdssamhället - att varje människa skall kunna garanteras en god utbildning, en bra sjukvård och en trygg ålderdom - måste säkras. Därför bör i största möjliga mån kvaliteten i kommunernas verksamhet prioriteras framför nivåerna i transfereringssystemen. I budgetpropositionen återkommer regeringen med en redovisning av hur jämställdheten påverkas på olika politikområden. Tillräckligt omfattande och väl utformade budgetförstärkningar kan leda in den ekonomiska utvecklingen i en god cirkel med lägre räntor, stärkt krona, minskade inflationsförväntningar, ökade investeringar, starkare tillväxt, stigande sysselsättning och ytterligare förbättrade offentliga finanser. Mot denna bakgrund föreslår regeringen nu inom ramen för ett fyraårigt program konkreta åtgärder som förstärker de offentliga finanserna 1998 med . Av dessa avser utgiftsbegränsningar och inkomstförstärkningar efter avdrag för inkomstbortfall på grund av minskade transfereringsutgifter m.m. Genom de åtgärder som regeringen nu föreslår fullföljs det socialdemokratiska partiets valmanifest. Det försämrade statsfinansiella utgångsläget gör dessa åtgärder otillräckliga för att stabilisera statsskulden under innevarande mandatperiod. gör den starka konjunkturutvecklingen ytterligare budgetförstärkningar ekonomiskt möjliga. Redan i valrörelsen redovisade socialdemokraterna att det kunde komma att krävas större budgetförstärkningar än vad som hade preciserats i valmanifestet. Regeringen kommer att föreslå ytterligare budgetförstärkande åtgärder om sammanlagt i budgetpropositionen 1995. Dessa kommer att huvudsakligen vara besparingar i de offentliga utgifterna. Vidare redovisas i en särskild proposition principerna för finansieringen av medlemsavgiften till Europeiska Unionen (EU). kommer de offentliga finanserna dessutom att påverkas av budgetförstärkande åtgärder som har beslutat, vilka motsvarar tillkommande budgetförstärkningar på sammanlagt ca 1998 jämfört med . Därtill blir ränteutgifterna lägre som en följd av att de sammantagna budgetförstärkningarna ger en lägre offentlig nettoskuld. Såvitt kan bedömas bör dessa åtgärder sammantagna vara tillräckliga för att stabilisera statsskulden som andel av BNP . Under gynnsamma omständigheter kan det ske tidigare än så. Åtgärderna sammanfattas i tabell 1.1. Tabell 1.1 Sammanställning av åtgärder Miljarder kronor Effekt på den offentliga sektorns finanser 1998 föreslagna utgiftsminskningar 25,5 Inkomstbortfall pga utgiftsminskningar -4,7 föreslagna inkomstökningar 36,3 Summa 57,1 Ytterligare åtgärder i budgetproposition 20,0 Minskade ränteutgifter 18,0 Vidare föreslår regeringen ett antal kortsiktiga åtgärder för att stimulera sysselsättningen . Åtgärderna omfattar ett investeringspaket, vilket beräknas leda till investeringar för och som inkluderar ett tidsbegränsat direktavdrag för byggnadsinvesteringar. För att stärka arbetskraftens kompetens och öka flexibiliteten på arbetsmarknaden läggs arbetsmarknadspolitiken om i riktning mot utbildningsåtgärder och stärkt rekryteringsstöd för att förhindra permanent utslagning av arbetskraften. Särskilda åtgärder föreslås för att förhindra att unga drabbas av lång- tidsarbetslöshet. Dessa åtgärder finansieras fullt ut genom minskningar av andra utgifter för arbetsmarknadspolitiken m.m. Den av regeringen föreslagna ekonomiska politiken bidrar till en ekonomisk återhämtning. Tillväxten beräknas bli . Därigenom ökar sysselsättningen med ca 100 000 personer, den öppna arbetslösheten sjunker till och bytesbalansen ger ett betydande överskott. Underskottet i den offentliga sektorn sjunker av BNP. Förutsättningar skapas också för att den ekonomiska uppgången skall kunna ske utan priset av hög inflation. Prisökningarna förutses begränsas till . Därmed är grunden lagd för att varaktigt skall kunna häva sig ur den djupa kris som präglat ekonomin . genomförs folkomröstningen om medlemskap i den Europeiska Unionen. Utfallet i omröstningen kan komma att påverka den ekonomiska utvecklingen i och förutsättningarna för den ekonomiska politiken. Regeringen återkommer till dessa frågor. 2 Den ekonomiska utvecklingen Den internationella ekonomiska utvecklingen Efter en svag utveckling i , då BNP endast växte , har det internationella konjunkturläget stärkts markant . Den största förbättringen har skett i de europeiska länderna, som tillväxten i fortsatt i hög takt och konjunkturuppgången i ytterligare befästs. I är återhämtningen fortfarande vacklande. De nordiska länderna sammantagna utmärker sig som ett starkt tillväxtområde. I såväl som bedöms BNP öka med och även i blir tillväxten hög, av storleksordningen . Inflationstrycket i fortsätter att vara måttligt. Inflationen i uppgick till på årsbasis . Gemensamt för så gott som samtliga är dock att inflationsförväntningarna har ökat . Arbetslösheten i har sjunkit något och uppgick till av arbetskraften . I har arbetslösheten stabiliserats på en mycket hög nivå och uppgick till av arbetskraften. Arbetslösheten har sjunkit i bl.a. , och , medan den har fortsatt växa i och stabiliserats i och . Finanspolitiken ger en restriktiv effekt på den ekonomiska aktiviteten i . I uppgår underskottet i den offentliga sektorn till av BNP. Den offentliga sektorns skuldsättning har fortsatt att öka och bruttoskulden uppgår till av BNP, vilket kan jämföras med av BNP . De lägre räntorna är en viktig förklaring till den nuvarande återhämtningen i de europeiska länderna. En mindre restriktiv penningpolitik har möjliggjorts genom att länderna genomfört medelfristiga konsolideringsprogram för de offentliga finanserna. När penningpolitiken stramades åt i bröts den internationella trenden med fallande långa räntor, bl.a. beroende på att tillväxtutsikterna förbättrats, att efterfrågan på kapital ökat och att inflationsförväntningarna stigit. Ränteuppgången har generellt sett varit störst i de länder som har dåliga offentliga finanser och en tradition av höga prisökningar. BNP-tillväxten i beräknas uppgå till och till . I tilltar tillväxten, medan den bedöms dämpas något i , främst beroende på en svagare utveckling för konsumtion och investeringar. I förväntas en svag uppgång. I de nordiska länderna blir sannolikt tillväxten fortsatt förhållandevis kraftig, även om takten avtar i och . Tabell 2.1 Internationell utveckling Årlig procentuell förändring 1992 1993 1994 1995 0,7 -0,6 2,1 2,8 Totalt 1,4 1,1 2,6 2,8 3,9 3,2 2,8 2,9 Totalt 3,1 2,8 2,3 2,8 Arbetslöshet (procent av arbetskraften) 9,5 10,6 11,4 11,1 Totalt 7,7 8,0 8,3 7,9 Källor: och . Trots uppgången väntas inflationen komma att bli låg historiskt sett för som helhet . Det avspeglar dels att det i många länder kommer att finnas ledig kapacitet vad gäller arbetskraft, dels den större vikt som målet om prisstabilitet givits i många länder. Det finns i en bredare uppslutning än tidigare kring vikten att hålla inflationen på en låg nivå. Arbetslösheten i bedöms minska något och uppgå till strax 1995. I är andelen arbetslösa väsentligt högre, även om den också där väntas minska. De offentliga finanserna väntas förbättras i , även om de offentliga finanserna i flertalet länder förutses fortsätta att visa avsevärda underskott i ett medelfristigt perspektiv, trots antaganden om med god ekonomisk tillväxt och att ländernas olika konsolideringsprogram imple- menteras fullt ut. Den ekonomiska utvecklingen i Utvecklingen i svensk ekonomi har varit starkt negativ. Investeringarna har minskat med och sysselsättningen med över 450 000 personer. Närmare 50 000 företag har gått i konkurs och många pro- duktionsanläggningar har lagts ner och därmed har också den svenska produktion- skapaciteten försvagats. Den fallande sysselsättningen har medfört minskade offentliga inkomster, medan den ökade arbetslösheten gett större offentliga utgifter. Omsvängningen från ett underskott till ett kraftigt överskott i hushållssparandet liksom en för svag budgetdisciplin och dyrbara kompromisser mellan olika önskemål har också försämrat de offentliga finanserna. med fallande produktion väntas BNP växa med . Återhämtningen startar dock från en låg nivå, och avståndet till den långsiktiga tillväxttrenden är betydande. Återhämtningen har varit exportledd, men investeringsaktiviteten ökar nu och BNP-tillväxten väntas bli . Den svenska industrins konkurrensläge är mycket gott. I första hand är det en följd av att kronkursen har sänkts, men starka produktivitet- sökningarna har också bidragit. Industriproduktionen stiger med och förutses en uppgång på . Parallellt med den expansiva situationen för de konkurrensutsatta sektorerna beräknas stora delar av den inhemska eko- nomin få vidkännas en fortsatt dämpad efterfrågan. Den offentliga konsumtionen, aktiviteten i byggsektorn och till en del även den privata konsumtionen förutses utvecklas svagt. En tudelning av ekonomin av detta slag är i viss utsträckning ett normalt inslag i en återhämtningsfas. Att expansiva delar av ekonomin når sitt kapacitetstak är heller inget att förvåna sig över. Det är snarare en naturlig del i den strukturomvandling av ekonomin som sker. Av avgörande betydelse är dock att ekonomin fungerar på ett sådant sätt att kapacitetsutbyggnaden och omvandlingen verkligen kommer till stånd och att det sker utan att inflationen tilltar.