prop · GI038 · 1995-01-01 00:00:00 — All handläggning av ärenden rörande sjukfall kommer att ligga lokalt med undantag för utbetalningar av ersättningar vilka även i fortsättning- en skall ske via ett centralt register. 6 De administrativa personregistren I det centrala datasystemet ingår sjukförsäkrings-, pensions- och bidragssystemen. har register tillkommit i anslutning till reformer såsom införande av bilstöd till handikappade, försäkring mot kostnader för sjuklön, familjebidrag till värnpliktiga m.m. Vidare finns system för uppföljning av olika förmåner samt för framställning av statistik och prognoser. Registren uppdateras löpande med uppgifter som matas in av försäk- ringskassorna. Registren tillförs även uppgifter från externa personregister. De uppdateras regelbundet med uppgifter från , Statens löne- och pensionsverk, Kommunernas Pensionsanstalt, , , , arbetsmarknadsmyndigheterna, kronofogdemyndigheterna och arbetslöshetskassornas medlemsregister. Sambearbetningar sker mellan registren för att uppgifter skall kunna föras över från ett register till ett annat och för kontroll av att uppgifter som finns i flera register överensstämmer. tjänstemän har viss tillgång till registerinformationen. Med hänsyn till att registren innehåller personlig information om de försäkrade begränsas tjänstemännens tillgång till informationen genom ett s.k. behörighets- system. Detta innebär att varje anställd endast får tillgång till den informa- tion som behövs för att han skall kunna sköta sina arbetsuppgifter. Försäkringskassorna initierar olika åtgärder genom terminaltransaktioner. Expedition av beslut och utbetalning av förmåner sker via den centrala anläggningen i . I datasystemet finns funktioner som medger att beslut kan tillkomma automa- tiskt. Omräkning till följd av ändring av basbeloppet eller av andra regler för ersättningsnivåer sker ofta automatiskt med användning av registeruppgifter. Vidare finns möjlighet till maskinella bevakningsrutiner. Med hjälp av sjukförsäkringssystemet administreras den allmänna sjukförsäk- ringen, dvs. sjukpenning, havandeskapspenning och föräldrapenningförmåner. Vidare ingår i detta system den frivilliga sjukpenningförsäkringen, vissa förmåner enligt lagen (1991:1047) om sjuklön, smittbärarersättning och ersätt- ning vid närståendevård, utbildningsbidrag, dagpenning till värnpliktiga m.fl., kontant arbetsmarknadsstöd, försäkring mot kostnader för sjuklön samt försäkring mot vissa semesterlönekostnader. Tandvårdsförsäkringen ingår däremot inte i systemet. Systemtekniskt finns det tre centrala register inom sjukförsäkringssystemet: ett register som innehåller uppgifter om förmåner, sjukförsäkringsregistret, ett register som innehåller sjuklöneaviseringar från arbetsgivare, , samt ett register med uppgifter om försäkring mot kostnader för sjuklön, registret för försäkring för småföretagare. Det centrala sjukförsäkringsregistret omfattar samtliga i bosatta personer , ca 7,4 miljoner personer. Registret omfattar även andra personer som erhållit dagersättning och personer som avförts från registret. I en särskild del av registret - barnregistret för föräldrapenning- förmåner - antecknas uppgifter om barn dvs. personer som är (ca 1,9 miljoner barn). I de fall personer har utvandrat eller anses obefintliga anges detta särskilt i registret liksom att personer som är inskrivna i försäkringskassa inte är folkbokförda i . Dessa personer ingår i ett riksregister som förs hos allmänna försäkringskassa. Detta ingår tekniskt i det centrala sjukförsäkringsregistret. För varje registrerad person innehåller sjukförsäkringsregistret uppgift om personnummer, namn, adress (även vistelseadress) och civilstånd. Även makes personnummer registreras. För den som inte är svensk medborgare anges nationalitet och i förekommande fall uppgift svenskt medborgarskap har erhållits. Det anges vidare till vilken försäkringskassa jämte vilket lokalkontor vederbörande hör, och fr.o.m. vilken tidpunkt uppgifterna gäller. Vidare innehåller registret uppgift om sjukpenninggrundande inkomst, årsar- betstid och förekomst av frivillig sjukpenningförsäkring. I registret noteras vilka utbetalningar som görs. Här finns uppgift bl.a. om art av ersättning, skatteavdrag, utbetalningssätt och vilken tid utbetalningen avser. Spärrmarke- ringar läggs in i det fall den registrerade inte är berättigad till ersättning, t.ex. på grund av att han är häktad eller intagen i kriminalvårdsanstalt. innehåller uppgifter som lämnas av arbetsgivare enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Arbetsgivare skall lämna uppgifter till försäkringskassorna dels om sjukfall som upphört inom sjuklöneperioden, dels om sjukfall som fortsätter efter sjuklöneperiodens slut. Uppgifterna får lämnas skriftligen eller på ADB-medium. En särskild databas har skapats för att ta emot och lagra dessa uppgifter. 6.2.3 Registret för försäkring för småföretagare Enligt 17 § lagen om sjuklön kan en arbetsgivare, om han uppfyller vissa i lagen angivna förutsättningar, försäkra sig hos för kostnader för sjuklön. Registret används för att administrera denna försäkring. Pensionssystemet används för administration av den allmänna pensions- försäkringen, den frivilliga pensionsförsäkringen, delpension samt arbetsskadelivränta och yrkesskadelivränta. Systemtekniskt finns det tre centrala register inom pensionssystemet, pensionsdatabasen, den s.k. , samt poängdatabasen. Till pensionsregistren räknas även bilstödsregistret. I pensionsdatabasen finns uppgifter om ca 2,2 miljoner personer vilka har allmän pension i någon form och i förekommande fall om deras makar eller barn. Vidare finns uppgifter om personer med yrkesskadelivränta, pension från Statens löne- och pensionsverk eller från Kommunernas pensionsanstalt. Uppgifter finns också om avlidna efter vilka pension utgår. I databasen finns även uppgifter för beräkning av barntillägg, hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg. Registret innehåller uppgifter om personnummer, namn, adress, civilstånd, nationalitet, art av pension, yrkesskadelivränta som samordnas, eventuellt samband med statlig eller pension, begynnelsedatum för senaste pensionsändring, belopp som utbetalas, skatteförhållanden samt beräknad årsinkomst i de fall inkomstprövade förmåner utgår. Den s.k. innehåller uppgifter om personer som har beviljats delpension, arbetsskade- eller yrkesskadelivränta. Även uppgifter om personer som tillhör den frivilliga pensionsförsäkringen registreras i denna databas. I poängdatabasen lagras uppgifter om pensionspoäng m.m. vad gäller försäkrade födda eller senare för vilka det beräknats pensions- grundande inkomst. Även försäkrade födda , som inte beviljats ålderspension och för vilka uppgift om pensionsgrundande inkomst finns, omfattas av registret. Vidare finns i registret uppgift om yrkesskada, om undantagande från allmän tilläggspension samt återkallande av undantag. Poängdatabasen inne- håller även uppgifter om utländska sjömän för vilka det beräknats pensions- grundande inkomst. omfattar personer som fått bilstöd. Registret innehåller uppgifter om namn, personnummer, adress, beräknad årsinkomst, handikappgrupp enligt 5 § förordningen (1988:890) om bilstöd till handikappade, fordonsslag och utbetalt belopp. Bidragssystemet avser administration av barnbidrag och bidragsförskott, förmedling av underhållsbidrag och kravverksamhet avseende underhållsbidrag samt vissa adoptionsbidrag. Systemtekniskt finns ett centralt register för hela bidragssystemet, bidragsregistret. omfattar ca 3,7 miljoner personer, varav 2,2 miljoner barn och 1,5 miljoner betalningsmottagare, underhållsskyldiga och rättsliga vårdnadshavare. Registret innehåller uppgift om bidragsmottagares personnummer, namn, adress och civilstånd samt barnets och i förekommande fall bidragsmottagarens makes personnummer. Beträffande utbetalningar anges t.ex. vilket belopp som betalats ut i bidrag och eventuellt belopp som innehålls på grund av beslut om återkrav. Vad avser bidragsförskott finns uppgift om faderskap är fastställt eller inte, underhållsbidrag, skuld som underhållsskyldig har till barn för underhållsbidrag som överstiger bidragsförskottet, underhållsskyldigs totala skuld, kravåtgärder, eventuell införsel, inbetalning av underhållsbidrag och på vilket sätt inbetalningen skett (frivillig inbetalning, införsel m.m.). används för försäkringskassornas utbetalning av familjebidrag till värnpliktiga m.fl. Registret används också av RFV för fakturering till resp. . Registret som inrättades omfattar ca 20 000 ansökningar om familjebidrag för år räknat. Registret innehåller uppgifter om bidragsmottagares personnummer, namn, adress och civilstånd samt vilket belopp som betalas ut. Vidare registreras sådant förhållande till någon annan person som påverkar rätten till familjebidrag samt den personens personnummer och namn. Även uppgifter om tjänstgöring för beräkning och utbetalning av bidraget registreras. Fr.o.m. handläggs bostadsbidragen till barnfamiljer och hushåll utan barn av försäkringskassorna och RFV. Förmånerna regleras i lagen (1993:737) om bostadsbidrag och bostadsbidragsförordningen (1993:739). Handläggningen sker med stöd av bostadsbidragsregistret. Regler om registrets ändamål, innehåll m.m. finns i förordningen (1993:982) om bostadsbidragsregister. Denna förordning som trädde i kraft gäller till utgången av . Registret omfattar personer som ansökt om bostadsbidrag jämte personer i dennes hushåll. I registret ingår uppgifter om personnummer, namn, adress och civilstånd, bostadens storlek och typ samt uppgifter som läggs till grund för beräkning av bostadskostnaden. Vidare får uppgifter registreras om förvärvsinkomst och annan inkomst som skall beaktas samt vissa uppgifter om utbetalningsförhållanden. Statlig assistansersättning kan fr.o.m. utgå till personer som är svårt funktionshindrade och som har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring. Administrationen ankommer på försäkringskassorna och RFV. Bestämmelser om förmånen finns i lagen (1993:389) om assistansersättning. Datainspektionen har meddelat tillstånd för RFV och försäkringskassorna att inrätta och till föra ett personregister för administrationen av assistansersättningen. Registret omfattar uppgifter om personer med assistansersättning. I registret ingår uppgifter om personnummer, namn, adress, antal assistanstimmar, kostnader för assistansen, arbetsgivarkod och utbetalningsförhållanden. Vårdnadsbidrag skall fr.o.m. enligt lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag utgå för barn i åldrarna som inte har plats i den offentligt finansierade barnomsorgen. Administrationen av vårdnadsbidraget ankommer på försäkringskassorna och RFV. Handläggningen skall ske med stöd av ett vårdnadsbidragsregister. Regler om registrets ändamål, innehåll m.m. finns i förordningen (1994:565) om vårdnadsbidragsregister. Registret omfattar personer som gör anmälan om vårdnadsbidrag, barn för vilket anmälan gäller och den person som mottar bidraget. I registret ingår uppgifter om personnummer, namn, adress, uppgift om barnet har plats inom barnomsorg, bidragsbelopp per barn, utbetalda belopp och utbetalningsförhållanden. 7 Överväganden och förslag Regeringens förslag: Registrering på ADB-medium av personuppgifter som behövs för handläggning av ärenden om flertalet socialförsäkringsförmåner och andra förmåner som ankommer på de allmänna försäk- ringskassorna och () skall regleras i författning. Registren benämns socialförsäkringsregister. Utanför denna författningsreglering faller personregister som får föras utan tillstånd enligt datalagen (1973:289) och personregister som in- rättats med stöd av annan lagstiftning. Inte heller omfattas s.k. vårdersättningsregister, dvs. register som ligger till grund för ersättning till vårdgivare. Utanför regleringen faller även register som inrättas särskilt för forskningsändamål eller för statistik. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna har i allmänhet tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. Bland dem som tillstyrker förslaget finns Justitiekanslern, , Kammarrätten i , Datainspektionen, , , och LO. Även till-styrker förslaget om författningsreglering men anser att de lokala sjukförsäkringsregistren bör inordnas i den nu föreslagna regleringen. Datainspektionen framhåller behovet av lagreglering såvitt avser de vårdersättningsregister som förs vid vissa försäkringskassor med stöd av tillstånd från Datainspektionen. Med den utformning utredningens lagförslag har får vissa av de nuvarande registren inte finnas efter ett ikraftträdande av lagen. Några remissinstanser behandlar register som inrättas för forskningsändamål eller för statistik. () delar utredningens uppfattning att sådana register inte bör regleras i detta sammanhang. Det är dock enligt SCB angeläget att författningsreglering av statistikregister kommer till stånd vilket lämpligen bör knytas till arbetet inom (Fi 1993:03). Liknande synpunkter anförs av TCO. anser att det skulle varit till fördel om forskningsaspekterna beaktats i förslaget. anser med hänsyn bl.a. till den samling av många olika register som förslaget innebär att det inte bör genomföras. Skälen för regeringens förslag: För handläggningen av de socialförsäkrings- förmåner och övriga trygghetsförmåner som hanteras av försäkringskassorna är som konstaterats i det föregående ADB-tekniken en nödvändig förutsättning. ADB- stödet gör det möjligt att vid hanteringen av den mängd ärenden det är fråga om tillgodose kraven på rättsäkerhet, effektivitet och ekonomi. Vidare finns i socialförsäkringslagstiftningen omfattande och komplicerade regler om samordning mellan förmåner av olika slag som inte på ett effektivt sätt skulle kunna tillämpas utan ADB-stöd. Hos RFV förs för RFV:s och försäkrings- kassornas räkning ett 20-tal register som är personregister enligt 1 § datalagen (1973:289). Det innebär att datalagens regler till skydd för registrerade personers integritet blir tillämpliga på registren. Register förs med stöd av tillstånd från Datainspektionen. Många av de uppgifter som finns i ärendena är integritetskänsliga. I likhet med utredningen och flertalet remiss- instanser anser regeringen att skyddet för den enskildes personliga integritet bör förstärkas genom att frågor som hänger samman med integriteten regleras i en särskild lag. En lämplig benämning på de register som förslaget avser är, i enlighet med vad utredningen föreslagit, socialförsäkringsregister. Utanför det förslag till författningsreglering som läggs fram faller personregister som inrättas med stöd av annan lag. Den lagreglering som finns avser de lokala sjukförsäkringsregistren för vilka bestämmelser finns i lagen (1993:747) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna. har tagit ställning till innehållet i nämnda lag. Det föreligger enligt vår mening inte skäl att göra någon ändring såvitt avser den författningstekniska regleringen av de lokala sjukförsäkringsregistren. Vid vissa försäkringskassor förs med tillstånd från Datainspektionen s.k. vårdersättningsregister. Dessa register som har betydelse för rationell hantering hos av räkningar från läkare och andra vårdgivare omfattas inte av nu föreliggande lagförslag. Ändamålen med vårdersättnings- registren är att kontrollera vårdgivarnas debitering, verkställa utbetalningar samt göra uppföljningar och framställa statistik. För dessa ändamål kan regis- teruppgifter behövas, förutom beträffande vårdgivaren, även rörande patienter. För att en sådan registerföring skall kunna komma i fråga bör mycket restriktiva regler gälla till skydd för registrerade patienters integritet. Även uppgifter som rör vårdgivare och deras verksamhet kan vara känsliga. Bl.a. bör ett regis- ter av detta slag föras på så lokal nivå som möjligt. Utlämnande av uppgifter som kan hänföras till patienter bör vidare inte få förekomma. Ett vårdersätt- ningsregister skiljer sig således i väsentliga hänseenden från övriga social- försäkringsregister och passar inte in i den registerstruktur som vårt förslag utgår från. Dessa register bör därför regleras i särskild ordning. I avvaktan på författningsreglering får tillstånd att föra register sökas hos Datainspek- tionen. pågår ett förnyelsearbete inom vårdområdet. De olika vårdområdena har varit eller är föremål för översyn. Regeringen har mot bakgrund härav givit RFV i uppdrag att lämna förslag till författningsreglering av vårdersättningsregister. Avsikten är att återkomma till med förslag i fråga om reglering av vårdersättningsregister. Utanför förslaget faller också register som inrättas särskilt för forsk- ningsändamål eller för att framställa statistik. Att inrätta personregister för forskning och statistik kräver i allmänhet tillstånd från Datainspektionen. Frågorna om den enskildes personliga integritet i forsknings- och statistiksammanhang bör bedömas ur ett mer allmänt perspektiv än vad som är möjligt i den lagstiftning som här föreslås. Vi anser att frågor om forskningsregister bör prövas enligt sedvanliga regler, dvs. bestämmelserna i sekretesslagen (1980:100) och datalagen (1973:289). Vad beträffar statistikregister har i betänkandena Statistik och integritet, del I och II (SOU 1993:83 och 1994:44) lämnat förslag om en registerlag för statistikregister. Dessa betänkanden bereds inom . Regeringens förslag: I en särskild lag - lagen om socialförsäkringsregister - anges när ett social- försäkringsregister får föras. En förutsättning är att det är fråga om handläggning av ärenden om social- försäkringsförmåner och andra förmåner enligt lag eller förordning. Registerföring får vidare ske endast om regeringen har beslutat att inrätta registret. Ett sådant beslut skall meddelas genom förordning. I förordningen skall - inom ramen för lagens ändamåls- bestämmelser - föreskrivas för vilken handläggning registret skall användas. Lagen innehåller bestämmelser om registerinnehåll, sambearbetning, terminalåtkomst, utlämnande av uppgift på ADB-medium, sökmöjligheter, gallring och information. Regeringen skall i vissa fall kunna meddela föreskrifter till skydd för de registrerades personliga integritet som ytterligare begränsar möjligheterna att utnyttja registret. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser har särskilt uttalat sig om förslaget till författningsteknisk lösning. Tillstyrker gör Försäk- ringsöverdomstolen, och . Datainspektionen tillstyrker också men påpekar att utredningen inte behandlat frågan om centrala gemensamma register alls bör finnas eller om utgångspunkten bör vara den att varje försäkringskassa skall ha egna lokala register. Enligt inspektionen bör från integritetssynpunkt lokala register eftersträvas och i varje fall åstadkommas. och anser att en decentralisering krävs som minskar behovet av centrala register. Skälen för regeringens förslag: De bestämmelser om socialförsäkringsförmåner och andra förmåner som RFV och försäkringskassorna handlägger är omfattande och i många fall komplicerade. Stora delar av rättsområdet förändras ständigt. En fullständig reglering i lag av registeranvändningen skulle bli alltför detaljerad och föremål för ständiga förändringar. En socialförsäkringsregisterlag bör därför utformas så att den lämnar kvar vissa delar av ämnet för lagen åt regeringen att reglera med stöd av regeringens restkompetens. Detta förhållande bildar en utgångspunkt för vårt lagförslag. Syftet med en registerlagstiftning är att värna de registrerades personliga integritet. I lagen bör anges de från integritetssynpunkt viktiga gränserna för personregistreringen. Det får sedan ankomma på regeringen att närmare bestämma hur de i lagen givna möjligheterna skall utnyttjas. Några remissinstanser har tagit upp frågan om registrering skall ske i centrala eller lokala register. sker en omfattande central registrering av personuppgifter på socialförsäkringsområdet. I vissa hänseenden - främst när det gäller samordning av förmåner - talar såväl effektivitetshänsyn som hänsyn till kraven på rättssäkerhet för centrala lösningar. I många fall torde dock integritetsskyddsintressena bli bättre tillgodosedda genom särskilda register för varje försäkringskassa. En strävan bör vara att inrätta lokala register när inte hinder möter med hänsyn till effektivitets- och rättssäkerhetsintressen. Fördelar från integritetssynpunkt kan vinnas med lokala register även om inte den tekniska utrustningen för registren är förlagd lokalt. Lagförslaget har utformats så att regeringen vid inrättandet av ett socialförsäkringsregister har möjlighet välja att inrätta lokala register. Den lag som föreslås bör ange för vilka ändamål ett socialförsäk- ringsregister får föras. Ändamålet bör avse den handläggning av ärenden som enligt lagar eller förordningar ankommer på de allmänna försäkringskassorna och RFV. I följande uppställning anges i kronologisk ordning författningar i vilka ifrågavarande verksamhetsområde regleras. Härtill kommer med stöd av de i uppräkningen angivna lagarna utfärdade förordningar. Vidare gäller på grund av internationella åtaganden vissa bestämmelser (socialförsäkringskonventioner och ). Det kan dessutom inte uteslutas att ytterligare reglering kan förekomma.